Secretarului de stat Foghiș îi expiră mandatul în conducerea Canalelor Navigabile
Secretarului de stat Foghiș îi expiră mandatul în conducerea Canalelor Navigabile
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSecretarul de stat din cadrul Ministerul Transporturilor și Infrastructurii, Adrian Foghis, și-ar putea pierde statutul din Consiliul de Administrație al Canalelor Navigabile. Și spunem asta pentru că mandatul lui, de patru luni, ajunge la final, și este puțin probabil ca Ministerul Transporturilor, care e condus de PSD, să i-l prelungească.
Consiliul de Administrație al Canalelor Navigabile este compus din 6 membri. Cinci au contracte de mandat, care expiră anul viitor, numai unul singur este provizoriu, lăsat liber de viceprimarul Ionuț Rusu. În noiembrie anul trecut, secretarul de Stat Adrian Foghiș a ajuns la conducerea ACN, însă mandatul a fost de patru luni. Acesta expiră, așa că CA a înștiințat AGA cu privire la acest aspect. Acționarii se vor întruni luna viitoare în ședință, în cadrul căreia vor supune la vot numirea unui nou membru, impus de Ministerul Transporturilor. Rămâne de văzut dacă va rămâne tot Foghiș, având în vedere că acesta este liberal, iar ministerul este sub umbrela PSD.
Foghiș, apropiat al lui Bolojan
Foghiș are două terenuri, în Santandrei și Pietroasa, o casă de locuit și una de vacanță, un autoturism Dacia, din 2007, un BMW, o motocicletă Hondo și p motoretă Derbi, are 6 conturi bancare și depozite, , dar și un credit Prima Casă, scadent în 2042, de 50.000 euro. Apropiat al liderului PNL Bihor, Ilie Bolojan, cu care a colaborat foarte bine în perioada în care a condus Primăria Oradea, fostul director al Zonei Metropolitane Oradea, Adrian Foghiş, a fost propulsat de acesta ca secretar de stat la Ministerul Transporturilor şi Infrastructurii la începutul lunii martie 2021.
Adrian Foghiș și Ilie Bolojan
Membrii CA, ”bătuți în cuie” patru ani, Georgeta Bumbac, președinte
Așa cum arătam și mai sus, ceilalți cinci membri au contracte de mandat, ce expiră în anul 2023. Daniel Georgescu, directorul companiei, este unul din membri. Dar, haideți să vi-i reamintim pe ceilalți.
Georgeta Bumbac
Președintele CA este Georgeta BUMBAC, începând cu data de 11.07.2019. Traiectoria profesională a Georgetei Bumbac este una interesantă. Georgeta Bumbac a fost numită în funcția de secretar general al Ministerului Sănătății de fostul premier PSD Viorica Dăncilă, în septembrie 2019, funcția fiind ocupată cu… caracter temporar. Ulterior, în ianuarie 2020, ministrul Sănătății, Victor Costache, a semnat Ordinul de ministru care prevedea că Georgeta Bumbac va coordona nu mai puțin de 8 direcții și structuri din Ministerul Sănătății. După instalarea în funcție a actualului ministru, Nelu Tătaru, Bumbac a fost schimbată din funcție. Constănțeanca a cerut suspendarea actului administrativ, respectiv ordinul de demitere, la Curtea de Apel București.
Fostul funcţionar a ajuns, de la contabilitate, DGFP şi Spiru Haret, la Ministerul Sănătăţii, în 2011
Georgetei Bumbac a fost funcţionara Direcţiei Generale a Finanţelor Publice (DGFP) Constanţa şi a strâns în câţiva ani o avere de peste jumătate de milion de euro din salariul său de bugetar. Aceasta s-a aflat, după cum relata Replica în 2010, într-o incompatibilitate flagrantă cu locul său de muncă. Nu pentru că era văzută mai mereu pe la Irish Pub sau pe plaja hotelului Golden Tulip, nici pentru că preda la Universitatea Spiru Haret, în timpul programului de la DGFP, ci pentru că deţinea şi o firmă de contabilitate. Referitor la statutul de cadru didactic, aceasta a fost lector mai bine de 4 ani, până-n 2011 când a ajuns la Ministerul Sănătăţii.
Voicu Cheța, nume cunoscut în instituțiile statului
Un alt membru al CA este Voicu Cheţa, absolvent de Drept la Academia de Poliţie „Alexandru Ioan Cuza” din Bucureşti, asociat la societatea de avocatură Rădulescu, Costinescu şi Muşoi. Anterior, a fost partener la casa de avocatură Vilău şi Mitel, iar între 2004 şi 2009 a reprezentat în instanţă interesele Ministerului Afacerilor Interne, în special structurile de poliţie şi jandarmerie, ca angajat al Direcţiei Juridice.
Voicu Cheța
Pîrvulescu, fost consilier fără proiecte notabile
Gabriel Valentin Pîrvulescu are contract de mandat tot din 11.07.2019 . Nu știm prea multe despre el, mai mult decât cunoașteți. În afară de statutul din Consiliul Local, pe care l-a avut în vremea PSD, Pîrvulescu nu are cu ce să se laude. A fost directorul ANR un an de zile și cam atât. Are apartament și două mașini, MBW și Toyota, și e director la o firmă privată, aceeași care a încasat, ani de zile, chiria operatorilor economici din Portul Tomis.
Gabriel Valentin Pîrvulescu
Ofițeru, ”client” vechi al statului
Dănuț Gabriel Ofițeru este și el în Consiliul de Administrație al Canalelor Navigabile, din 2019. A fost director general adjunct al Companiei Naționale Administrația Porturilor Dunării Fluviale SA Giurgiu (CN APDF) circa 12 ani, până anul trecut. Ofițeru a venit în la Constanța într-o funcție de conducere la o companie de stat cu o avere de invidiat. Potrivit ultimei sale declarații de avere, din iunie 2019, Ofițeru este proprietarul a patru terenuri cu o suprafață totală de aproape 7.000 de metri pătrați, în Seaca (Teleorman) și Frățești (Giurgiu). Ofițeru este proprietarul a patru terenuri cu o suprafață totală de aproape 7.000 de metri pătrați, în Seaca (Teleorman) și Frățești (Giurgiu).
Mai are un apartament în București și două case, în Seaca și Frățești, în 2020 a donat un apartament fiicei sale. Are peste 500.000 de lei în bănci și fonduri de pensii private. Ofițeru și-a împrumutat propria firmă, Danoti SRL, cu 56.401 lei. Aflăm că încasează și pensie de la Casa de Pensii Giurgiu în valoare de 18.884/an. Tot la CN APDF Giurgiu lucrează și soția sa, Florica Otilia
Ion Laurențiu VOICU, este director la Ministerul Transporturilor, și membru în CA al ACN începând cu data de 11.07.2019. Are trei mașini, o casă de locuit și un apartament, dar și credite bancare.
Mirela PASCAL
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.