Senat: Registru naţional pentru traficanţii de droguri
Senat: Registru naţional pentru traficanţii de droguri
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSenatul a adoptat luni, în plen, o propunere legislativă care prevede organizarea Registrului naţional automatizat cu privire la persoanele care au comis infracţiuni în sfera traficului de droguri.
Propunerea legislativă, iniţiată de un grup de parlamentari PNL, a fost adoptată cu 94 de voturi "pentru", două "împotrivă" şi o abţinere.
Potrivit proiectului de act normativ adoptat de Senat, registrul ţine evidenţa persoanelor fizice condamnate ori împotriva cărora s-a dispus renunţarea la aplicarea, amânarea şi suspendarea pedepsei sub supraveghere, persoanelor de cetăţenie română despre care s-au primit comunicări de luare în evidenţă din partea autorităţilor centrale din celelalte state membre şi a autorităţilor competente din statele terţe pentru infracţiuni din sfera traficului de droguri.
"Nu se înscriu în registru persoanele fizice care la data comiterii faptelor erau minore, cu excepţia cazurilor în care instanţa de judecată a dispus aceasta în mod expres în cadrul unui proces penal", stipulează proiectul.
Potrivit ministrului Justiţiei, Alina Gorghiu, "proiectul este un instrument sănătos, bun al statului român în sprijinul combaterii traficului de droguri".
Registrul este "un mijloc de cunoaştere, de supraveghere şi de identificare a persoanelor care au comis infracţiunii sfera drogurilor şi a substanţelor psihoactive", a subliniat ea.
"Înfiinţăm acel registru pentru traficanţii de droguri. Este un instrument util cu rol, predominant preventiv. În acest registru vor fi în înscrişi toţi cei care au comis infracţiuni legate de traficul de droguri, dar şi cei care au efectuat operaţiuni, fără drept, cu substanţe psihoactive. (...) Aceste persoane vor fi obligate să anunţe Poliţia referitor la locaţia lor, dacă îşi mută domiciliul sau se deplasează din localitate mai mult de şapte zile. Vor trebui să dea detalii şi cu privire la locul lor de muncă, despre locurile frecventate, despre persoanele cu care intră în contact, o dată la fiecare trei luni", a afirmat Gorghiu, în plenul Senatului.
Ea a explicat că statul român "trebuie să ştie toate aceste informaţii". "Să presupunem că se duce două săptămâni la Cluj întâmplător în timpul Festivalului Untold. Poliţia trebuie să ştie dacă această persoană este acolo, dacă există riscul să vândă droguri şi acest lucru poate fi lămurit pe baza registrului", a completat Alina Gorghiu.
Potrivit ministrului Justiţiei, care a citat date statistice, foarte mulţi dintre traficanţii de droguri recidivează.
"Din cele 962 de persoane care execută pedepse privative de libertate pentru comiterea unor infracţiuni din sfera traficului de droguri, 826 sunt recidiviste sau cunoscute cu antecedente penale. Adică un procent de 86%. Aceasta ne arată cât de mare este gradul de repetabilitate al acestui tip de infracţiuni grave şi cât de multă nevoie este de măsuri de prevenţie. Această problemă a drogurilor e o prioritate şi pentru Uniunea Europeană şi pentru comunitatea euro-atlantică, este un pericol transnaţional, transfrontalier, iar pentru combaterea optimă a acestui fenomen este necesară o colaborare solidă între state şi ne adaptăm sistemul nostru judiciar la era digitală", a adăugat Gorghiu.
Propunerea legislativă privind Registrul naţional automatizat cu privire la persoanele care au comis infracţiuni din sfera traficului de droguri, precum şi pentru completarea Legii 76/2008 privind organizarea şi funcţionarea Sistemului Naţional de Date Genetice Judiciare va fi dezbătută de Camera Deputaţilor, for decizional în acest caz, potrivit agerpres.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.