Sondaj: cum se vor împărţi mandatele după europarlamentare
Sondaj: cum se vor împărţi mandatele după europarlamentare
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterest![](http://www.replicaonline.ro/rbin/data49000/177025%205%20dezbateri%20parlamentul%20european%20bruxelles%201.jpg)
Un sondaj CSCI, realizat în perioada 18-22 decembrie 2013, arată că PSD va obţine circa 14 mandate din partea României în viitorul Parlament European ce va fi ales în mai 2014. Liberalii ar putea obţine, conform intenţiei de vot actuale, doar 7 mandate, anunţă România TV.
Potrivit sondajului, intenţia de vot pentru alegerile europarlamentare se prezintă astfel: PSD-41%, PNL-19%, PDL-17%, UDMR-6%, PPDD-6%, PMP-5%, PRM-3%, alţii-3%. În urma unei simulări realizate de CSCI prin metoda d'Hondt social-democraţii vor obţine 14 mandate de europarlamentar, liberalii 7 mandate, democrat-liberalii 6, UDMR 2, PPDD 2, iar Partidul Mişcarea Populară unul singur.
Sondajul conţine şi întrebări legate de modul în care este evaluată activitatea actualilor parlamentari. Cei din grupul europarlamentar al PSD au obţinut o notă medie de 6,0, cea mai mare fiind obţinută de Corina Creţu-6,9, iar cea mai mică Claudiu Ciprian Tănăsescu-5,3. Nota medie a euroaprlamentarilor PNL este de 5,8, cu cea mai mare a Renatei Weber-6,7 şi cea mai mică a lui Ovidiu Silaghi-5,2. Dintre democrat-liberali, Theodor Stolojan a obţinut 6,5, la polul opus fiind Elena Băsescu-4,0. Media grupului PDL este de 5,3.
La capitolul notorietate, primele locuri sunt ocupate de europarlamentari PDL: Elena Băsescu-99%, Theodor Stolojan-95% şi Monica Macovei-90%. De o mare notorietate se bucură şi europarlamentarii Corneliu Vadim Tudor-90% şi Tkes Laszlo-83%. Dintre europarlamentarii afiliaţi USL, mai cunoscute sunt Daciana Sârbu-79% şi Norica Nicolai-75%.
Sondajul a fost efectuat de către CSCI la solicitarea Fundaţiei Multimedia pe un eşantion de 1123, intervievate prin metoda CATI, mai notează Romania TV.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.