Spania: Vinovaţii accidentului de tren soldat cu 80 de morţi în 2013, condamnaţi la închisoare
Spania: Vinovaţii accidentului de tren soldat cu 80 de morţi în 2013, condamnaţi la închisoare
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestUn tribunal spaniol a condamnat vineri la doi ani şi jumătate de închisoare un mecanic de tren şi un fost responsabil al reţelei feroviare spaniole pentru un accident de tren care s-a soldat cu 80 de morţi în 2013 la Santiago de Compostela, relatează AFP.
"Cei doi inculpaţi au încălcat datoria de prudenţă pe care funcţiile lor o impuneau" şi au "pus în pericol" pasagerii trenului, a estimat tribunalul din acest oraş din Galicia (nord-vest) la 11 ani şi două zile după drama feroviară, potrivit unui comunicat al autorităţii judiciare spaniole. Tribunalul le-a interzis, de asemenea, celor doi să-şi exercite profesiile timp patru ani şi jumătate şi i-a condamnat să despăgubească părţile civile, prin intermediul asigurărilor, la nivelul sumei de 25 de milioane de euro.
Pe 24 iulie 2013 seara, trenul de mare viteză Alvia 04155 a deraiat brusc înainte de sosirea în Santiago de Compostela, iar ulterior a lovit un parapet aflat la 4 km de oraş.
Accidentul, produs în ajunul unei sărbători regionale care reuneşte în fiecare an mii de pelerini catolici în oraşul galician, s-a soldat şi cu peste 140 de răniţi printre pasageri.
Ancheta a scos rapid la iveală faptul că trenul circula cu viteză excesivă. Trenul Renfe, compania de căi ferate spaniolă, rula cu 179 km/h atunci când a deraiat, în timp ce limita de viteză pe acest tronson era de 80 km/h.
În verdictul său de 530 de pagini, tribunalul a recunoscut responsabilitatea directă a mecanicului de tren şi a fostului responsabil al ADIF, organism care gestionează reţeaua feroviară spaniolă, în moartea a 79 dintre cele 80 de persoane care şi-au pierdut viaţa.
Cea de-a 80-a victimă, rănită în accident şi decedată 73 de zile mai târziu în urma unei boli grave, a fost contabilizată în rândul răniţilor. Acest lucru deschide totuşi calea către obţinerea unei indemnizaţii, potrivit comunicatului autorităţii judiciare spaniole.
Mecanicul trenului, Francisco Garzon, care discuta la telefon cu controlorul chiar înainte de accident, nu a respectat "precauţia cea mai elementară" răspunzând acestui apel fără a ţine cont de "locul în care se afla", estimează tribunalul.
Această neglijenţă, care l-a făcut să declanşeze frâna de urgenţă a trenului cu patru secunde prea târziu, este cu atât mai gravă cu cât el "cunoştea" linia şi ştia că o "reducere semnificativă" a vitezei era necesară în acest loc, se menţionează în verdict.
Fostul responsabil al ADIF, Andrés Cortabitarte, nu a ţinut cont suficient, în ceea ce-l priveşte, de riscurile existente pe acest tronson de cale ferată. Drama nu ar fi avut loc "dacă ar fi fost luate măsuri" pentru a "controla mai bine viteza trenului" şi "a atrage atenţia mecanicului", subliniază tribunalul.
La procesul care s-a derulat din octombrie 2022 şi până în iulie 2023, în cazul fiecăruia dintre cei doi s-a cerut o condamnare la 4 ani de închisoare. Suma totală a despăgubirilor solicitate de victime se ridicau la 58 de milioane de euro.
În lacrimi în faţa familiilor victimelor, mecanicul trenului şi-a recunoscut vinovăţia la audiere. "Am uitat locul în care mă aflam" şi "nu am putut evita" deraierea, a declarat el, acuzând în acelaşi timp absenţa sistemului de frânare automată la locul accidentului.
Acuzat că nu a realizat studii de risc asupra virajului în cauză, fostul responsabil al ADIF a negat orice problemă de concepţie. Linia era "100%" sigură, dacă nu ar fi fost "nu ar fi fost dată în folosinţă", a dat el asigurări, aruncând toată vina asupra mecanicului.
Linia sa de apărare a provocat tensiuni cu familiile victimelor, Cortabitarte fiind ţinta insultelor la finalul primei zilei de audieri, în timp ce o persoană l-a lovit la ieşirea din tribunal.
În total, 600 de martori şi experţi au fost audiaţi în acest proces de amploare, organizat într-o sală special amenajată având în vedere numărul mare de părţi civile, citează Agerpres.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.