Speranțe noi de tratament pentru unele cancere mortale
Speranțe noi de tratament pentru unele cancere mortale
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestO nouă modalitate de a ținti o proteină mutantă care provoacă majoritatea cazurilor de cancer mortal a fost descoperită de oamenii de știință de la Universitatea din Leeds. Proteina se găsește în 96% dintre cazurile de cancer pancreatic și în 54% dintre cazurile de cancer colorectal, scrie doc.ro.
Sursă foto: Shutterstock
Cancerul a reprezentat dintotdeauna o provocare pentru cercetători și medici, deoarece fiecare tip de cancer arată diferit de la o persoană la alta și nu se poate vorbi despre un tratament universal valabil. Fiecare terapie este personalizată pentru a se obține cele mai bune rezultate la fiecare pacient în parte. Chiar și așa, există unele cancere mai greu de tratat sau care au o rată de supraviețuire mai mică decât altele. Lumea științifică este în permanentă căutare de tratamente care să fie cât mai eficiente și mai sigure pentru pacienți.
Țintirea unei proteine mutante aduce speranțe pentru tratarea cancerelor mortale
RAS este o proteină importantă pentru sănătate, dar în forma sa mutantă poate fi activă mai mult timp, ducând la creșterea tumorilor. Un medicament a fost deja aprobat pentru tratament, dar poate aborda doar un mic subgrup din numărul total de cancere cauzate de RAS.
O echipă de la Școala de Biologie Moleculară și Celulară a Universității din Leeds a mers mai departe și a găsit o nouă modalitate de a viza proteina pentru a deschide calea către o gamă mai mare de tratamente pentru mai mulți pacienți. Potrivit autorilor studiului, proteina RAS a fost denumită „Steaua Morții” cu un motiv întemeiat, deoarece este sferică și impenetrabilă, împiedicând în esență legarea medicamentelor și inhibarea acesteia.
Cercetătorii au identificat însă un punct slab în această proteină, care poate fi utilizată pentru a dezvolta noi medicamente dincolo de cele deja în curs de dezvoltare. Rezultatele studiului întreprins au fost publicate în revista Nature Communications în iunie 2021. Descoperirile ar putea deschide drumul pentru sute de alte ținte de boală.
Deoarece RAS provoacă 20-30% dintre toate tipurile de cancer cunoscute și pentru că se credea că nu există posibilitatea de a fi țintită cu medicamente, rezultatele acestui studiu pot avea un impact uriaș aupra viitoarelor tratamente pentru cancerele mortale. Oamenii de știință afirmă că, deși lucrările pentru extinderea mai multor modalități de a viza RAS sunt încă în stadiile incipiente, au identificat deja molecule mici care se leagă de RAS, așa că tratamentele vor fi dezvoltate în următorii câțiva ani.
Care sunt cancerele cu cel mai mare potențial letal?
În topul celor mai mortale cancere se află cancerul de prostată, cel pancreatic, cel mamar, cel colorectal și cel pulmonar.
Cancerul de prostată
Bărbații sunt mai predispuși să dezvolte cancer de prostată după vârsta de 50 de ani, fiind depistat de obicei la cei peste 65 de ani. Boala poate fi transmisă în familia unui bărbat, poate fi provocată de modificări genetice, precum și de stilul de viață. Bărbații care mănâncă multă carne roșie sau produse lactate bogate în grăsimi și prea puține fructe și legume sunt mai susceptibili să dezvolte cancer de prostată.
Cancerul de prostată are perspective bune dacă este descoperit în stadiu incipient, de aceea este indicat ca bărbații de 50 de ani (sau 45 de ani, dacă au un istoric familial de cancer de prostată) să ceară sfatul medicului legat de riscul de a dezvolta acest tip de cancer și depistarea timpurie.
Cancerul pancreatic
Această boală este greu de detectat din timp, iar până la apariția simptomelor, de obicei cancerul s-a răspândit deja. Doar 6% dintre persoanele diagnosticate cu cancer pancreatic trăiesc mai mult de 5 ani de la momentul diagnosticului. Riscul de cancer pancreatic al unei persoane este mai mare dacă altcineva din familie a avut boala, dacă fumează, suferă de obezitate sau dacă are pancreatită cronică (inflamație de lungă durată a pancreasului).
Cancerul mamar
Cancerul mamar poate fi detectat de timpuriu cu ajutorul screening-ului. Mamografia este principalul test pentru detectarea posibilelor tumori, care poate fi susținută de ecografie și RMN pentru a verifica mai departe.
Femeile au un risc mai mare de a face cancer mamar dacă mai au în familie pe cineva cu această boală, dar și dacă suferă de obezitate, beau prea mult alcool, au sâni denși, au avut prima menstruație la sau înainte de vârsta de 11 ani. Un risc mai mare de cancer la sân îl au și femeile care au intrat târziu la menopauză, care au fost expuse la radiații sau au făcut terapie de substituție hormonală „combinată”, precum și cele care nu au fost niciodată însărcinate sau au avut prima sarcină după vârsta de 35 de ani.
Cancerul colorectal
Riscul de a face cancer colorectal crește pe măsura înaintării în vârstă. Această boală poate apărea mai ales la persoanele care au un istoric familial de cancer colorectal, care beau mai mult de trei băuturi alcoolice pe zi, care fumează sau care suferă de obezitate. Dacă acest cancer este detectat timpuriu printr-o colonoscopie sau alte teste de screening și persoana primește tratament, șansele de supraviețuire sunt foarte bune, însă majoritatea oamenilor nu fac aceste teste - deși se recomandă după 50 de ani.
Cancerul pulmonar
Această boală este detectată de obicei la vârstnicii de peste 65 de ani. Fumatul este cauza principală a cancerului pulmonar, dar și fumatul pasiv (respirarea fumului de la țigările altor persoane) este o amenințare. De asemenea, au un risc mai mare de a dezvolta boala oamenii care au un istoric familial de cancer pulmonar și cei care sunt expuși la radon și la alte substanțe chimice (azbest, arsen, crom, nichel, beriliu, cadmiu, gudron și funingine).
Cancerul pulmonar poate avea perspective bune dacă este detectat de timpuriu și persoana primește tratament, însă succesul depinde și de tipul de cancer pulmonar. În general, sub 20% dintre pacienții care află că au această boală supraviețuiesc mai mult de cinci ani după diagnostic. Pentru cei al căror cancer este localizat, ceea ce înseamnă că nu s-a răspândit, 54%, deci puțin mai mult de jumătate, sunt în viață 5 ani mai târziu.
Dacă boala este răspândită în zonele apropiate, aproximativ un sfert dintre pacienți sunt încă în viață după 5 ani, iar dintre persoanele al căror cancer pulmonar s- a răspândit în părți mai îndepărtate ale corpului, 4% mai sunt în viață după 5 ani de la diagnostic.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.