Splenomegalia sau mărirea splinei: cauze, simptome, tratament
Splenomegalia sau mărirea splinei: cauze, simptome, tratament
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSplina este un organ cheie în susținerea sănătății sistemului imunitar, responsabil în principal cu producerea și distrugerea celulelor sangvine, precum și cu stocarea sângelui.
Splenomegalia apare când splina crește în dimensiune, de la 100-250g la 400-500g și începe să se simtă la palparea abdominală. Creșterea poate fi cauzată de anumite boli, situație în care se impune tratamentul specific bolii cauzatoare, în principal, pentru a preveni o posibilă ruptură, care poate provoca sângerări interne severe și care pune viața în pericol, scrie doc.ro.
Funcția splinei este de a reglementa, produce, stoca și distruge celulele anormale din sânge. În splenomegalie, aceste funcții sunt afectate și numărul de celule circulante sangvine scade, cauzând anemie, infecții frecvente și tulburări de sângerare.
Din ce cauze apare splenomegalia
Cauzele splenomegaliei pot fi unele infecții virale, precum mononucleoza infecțioasă (cu virusul Epstein Barr), infecția cu citomegalovirus, infecții bacteriene, boala ghearelor de pisică, ciroza hepatică, de cauză virală, toxică sau alcoolică, fibroza chistică, unele tipuri de anemie sau de cancer, talasemia, leucemia, tuberculoza, lupusul eritematos sistemic, poliartrita reumatoidă, etc.
Ce simptome are splenomegalia
Simptomele splenomegaliei includ:
sughiț;
senzație de plenitudine, cu scăderea cantității de alimente consumate, întrucât pacientul își simte stomacul plin, în ciuda faptului că a ingerat doar o cantitate redusă de hrană;
durere în partea din stânga, sus a abdomenului, care se înrăutățește la respirația profundă și radiază spre umărul stâng.
Cum se pune diagnosticul de splenomegalie
Diagnosticul de splenomegalie se poate face prin palpare de către medic, care va recomanda și o serie de investigații imagistice, cum ar fi rezonanța magnetică sau ecografia abdominală.
Deși o splină mărită este de obicei detectată în timpul unui examen fizic, la unii oameni, în special cei cu constituție subțire, uneori, splina sănătoasă, de dimensiuni normale, poate fi simțită în timpul palpării. Medicul poate confirma diagnosticul de splină mărită prin unul sau mai multe dintre aceste teste:
Analize de sânge, cum ar fi o hemoleucogramă completă, pentru a verifica numărul de celule roșii din sânge, celule albe și trombocite
Scanare cu ultrasunete sau tomografie computerizată (CT) pentru stabili dimensiunea splinei
Imagistică prin rezonanță magnetică (RMN), pentru a urmări fluxul de sânge prin splină.
Nu sunt întotdeauna necesare teste imagistice pentru a diagnostica o splină mărită dar, dacă medicul recomandă o scanare CT, poate fi necesar ca pacientul să se abțină de la a mânca înainte de test.
Ce opțiuni de tratament există pentru splenomegalie
Tratamentul pentru splenomegalie ar trebui să se concentreze asupra cauzei generatoare, cum ar fi infecțiile, însă și îndepărtarea chirurgicală a splinei poate fi o strategie de tratament, în special în cazurile severe.
- Dacă splina este mărită, dar nu există simptome și cauza nu poate fi găsită, medicul poate sugera o așteptare atentă.
- Dacă splina mărită duce la complicații grave sau cauza nu poate fi identificată sau tratată, îndepărtarea chirurgicală a splinei (splenectomie) poate fi o opțiune. În cazurile cronice sau critice, intervenția chirurgicală poate oferi cea mai bună speranță pentru recuperare.
Ruptura splinei
Simptomele cele mai evidente de leziune splenică sunt durerile abdominale puternice, cu creșterea tensiunii musculare abdominală și scăderea tensiunii arteriale. Cauzele posibile pentru ruptura splinei sunt:
splenomegalia;
traumele directe în regiunea abdominală stânga;
accidente de automobil;
leziuni sportive;
chirurgia bariatrică la pacienții obezi.
Tratamentul pentru ruptura splinei constă în efectuarea unei intervenții chirurgicale, pentru a evita șocul hipovolemic și moartea pacientului. Chirurgia poate fi restaurativă sau cu îndepărtarea organului, iar în această situație pacientul poate deveni mai sensibil la infecții.
Recomandări alimentare pentru curățarea splinei
Când splina funcționează optim, te bucuri de un sistem imunitar bun, de energie, de un apetit și o digestie corespunzătoare, fără retenție de lichide, și de o piele cu aspect sănătos. Iată ce poți face pentru a contribui la buna funcționare a splinei:
1. Pune accentul pe mâncăruri calde: alimentele fierte pe care le consumi calde reduc din munca pe care trebuie să o facă sistemul digestiv, care altfel trebuie să încălzească alimentele și să le descompună. Supele, ciorbele, curry-urile sunt mai ușor absorbite și menajează splina.
2. Consumă cât mai puține alimente reci și în stare crudă, deoarece acestea sunt mai greu de digerat.
3. Condimentele picante sunt prietenele splinei: ghimbirul, piperul negru, scorțișoara ajută splina să își îndeplinească mai bine funcțiile.
4. Nu te grăbi când mănânci: stai așezat la masă, mestecă încet și bine, nu te grăbi să termini și nu mânca rapid, pe un colț de birou sau în timp ce mergi pe stradă.
5. Mănâncă puțin și des, deoarece mesele mici și frecvente sunt mai ușor de digerat decât cele rare și prea bogate.
6. Pune în farfurie carbohidrați buni: morcovi, dovleac, sfeclă și țelină bine gătite, leguminoase (fasole neagră, mazăre, năut).
7. Stimulează splina: acest organ este stimulat de gustul dulce, la fel ca și pancreasul, care este stimulat să elibereze insulină prin creșterea nivelului de glucoză din sânge. Cu toate acestea, prea mult gust dulce va afecta splina în timp (ia în considerare modul în care creșterea zahărului din sânge poate provoca rezistență la insulină). Cantități mici de fructe fierte pot oferi stimularea necesară și energie splinei, ajutând la digestie. Adaugă, de exemplu, puțină melasă în cafea, cireșe uscate și curmale în gustări sau pe post de desert mic după masă.
8. Consumă cantități mici de proteine: consumul frecvent de cantități mici de proteine poate ajuta la regenerarea capacității splinei de a digera și a absorbi alimentele și de a oferi energie și putere corpului.
9. Mănâncă pește gras, carne de vită slabă, pui, curcan sau miel. Încearcă să eviți produsele lactate, cu excepția untului organic. Vegetarienii pot adăuga în dietă mai multe leguminoase, cereale și surse non-animale de proteine (tofu, arahide etc.).
10. Nu în ultimul rând, practică meditația și alte exerciții de concentrare și relaxare, pentru a gestiona stresul și a te simți în armonie cu tine însuți, cu natura și, pe cât posibil, cu cei din jur. Practicarea unor tehnici de meditație sau a exercițiilor de respirație profundă ajută la relaxarea corpului, contribuind și la refacerea sănătății splinei dar și la reducerea stresului și a epuizării mentale.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.