Starea „online” pe rețelele de socializare: cum ne influențează comportamentul
Starea „online” pe rețelele de socializare: cum ne influențează comportamentul
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDupă ce au studiat o serie de utilizatori de smartphone-uri, cercetătorii de la Universitatea din Washington au descoperit că mulți oameni înțeleg greșit indicatorii de stare online de pe rețelele de socializare, dar încă își modelează cu atenție comportamentul pentru a controla modul în care le sunt afișate altora indicatorii personali, scrie doc.ro.
Unele aplicații sau site-uri arată atunci când o persoană este online: atunci când un utilizator se conectează la ele, apare în dreptul numelui acestuia o bulină de culoare verde (sau portocalie, albastră etc.) pentru a avertiza atât persoana, cât și conexiunile acesteia, că este online.
Setările din rețelele de socializare se schimbă pentru a evita anumite persoane
Cercetătorii de la Universitatea din Washington au încercat să afle dacă oamenii recunosc că împărtășesc aceste informații și dacă acești indicatori le schimbă modul în care se comportă online. După chestionarea utilizatorilor de smartphone-uri, echipa a descoperit că multe persoane înțeleg greșit indicatorii de stare online, dar își modelează cu atenție comportamentul pentru a controla modul în care sunt afișate altora stările lor.
Mai mult de jumătate dintre participanți au raportat că au bănuit că anumite persoane le-au remarcat prezența online și tot peste jumătate au raportat conectarea la o aplicație doar pentru a verifica statusul altcuiva. 43% dintre participanți au luat în calcul schimbarea setărilor sau a comportamentului, deoarece încercau să evite o anumită persoană.
Indicatorii de stare online sunt un mecanism neobișnuit de difuzare a informațiilor despre tine către alte persoane, spun cercetătorii. Atunci când oamenii împărtășesc informații printr-o postare sau printr-un Like, ei controlează practic ceea ce transmit altora. Dar indicatorii de stare online partajează informații fără să primească indicații explicite din partea utilizatorului.
Oamenii de știință sunt de părere că oamenii trebuie să fie conștienți de tot ceea ce împărtășesc despre ei înșiși online. Practicarea unei bune securități online și a unei igiene a vieții private nu este doar o problemă de protecție împotriva pericolelor de natură tehnică, ci și o conștientizare a modului în care prezența online permite crearea identităților dorite și gestionarea relațiilor interpersonale. Există instrumente pentru a ne proteja de viruși, spun autorii studiului, dar nu și de niște rude intruzive, de exemplu.
Mulți utilizatori nu știu dacă o aplicație îi arată ca fiind online
Pentru studiu, echipa de cercetători a recrutat 200 de participanți cu vârste cuprinse între 19 și 64 de ani pentru a completa un sondaj online. Peste 90% dintre participanți erau din SUA și aproape jumătate dintre ei aveau studii superioare. Cercetătorii le-au cerut participanților să identifice aplicațiile pe care le folosesc dintr-o listă de 44 care au indicatori de stare online.
Apoi, echipa a întrebat participanții dacă aceste aplicații își transmit statutul online în rețeaua lor. Aproape 90% dintre participanți au identificat corect că cel puțin una dintre aplicațiile pe care le-au folosit aveau indicatori de stare online. Dar pentru cel puțin o aplicație pe care au folosit-o, 62,5% au răspuns „nu sunt sigur”, iar 35,5% au răspuns „nu”. De exemplu, dintre cele 60 de persoane care au spus că folosesc Google Docs în mod regulat, 40% au declarat că nu au indicatori de stare online și 28% că nu sunt siguri.
Apoi, cercetătorii au cerut participanților să se cronometreze în timp ce încercau să localizeze setările pentru a opri „apariția online” în fiecare aplicație pe care au folosit-o în mod regulat. Pentru aplicațiile care au setări, participanții au renunțat înainte să găsească setările în 28% din timp. Pentru aplicațiile care nu au aceste setări, cum ar fi WhatsApp, participanții au crezut în mod greșit că au oprit setările de 23% din timp.
Când o parte dintre aceste piese sunt puse împreună, se observă că, mai mult de o treime din timp, oamenii cred că nu difuzează informații despre faptul că sunt online pe rețelele de socializare. Și chiar și atunci când li se spune „Vă rugăm să încercați să dezactivați acest lucru”, încă nu sunt capabili să găsească setările în multe cazuri.
În cele din urmă, echipa de cercetători a adresat participanților o serie de întrebări despre propriile lor experiențe pe internet: dacă au observat când alții erau online, dacă suspectează că alții au observat când ei au fost online și dacă și-au schimbat propriul comportament când nu doreau să se știe că sunt online.
De multe ori, oamenii aleg să își lase activată starea de online nu pentru că vor să facă ceva acolo, ci pentru că este important ca indicatorul lor de stare să proiecteze ceea ce trebuie la momentul potrivit, cred cercetătorii. În perioade în care multe persoane lucrează de acasă și socializează doar pe internet, această situație poate schimba modul în care sunt folosiți indicatorii de stare online, concluzionează aceștia. De exemplu, angajații își pot folosi statutul online pentru a indica faptul că lucrează și că sunt disponibili pentru întâlniri.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.