Stelian Ion îl aduce în minister pe fostul procuror general adjunct
Stelian Ion îl aduce în minister pe fostul procuror general adjunct
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPremierul Florin Cîţu a decis, vineri, numirea lui Radu Răzvan Horaţiu în funcţia de secretar general al Ministerului Justiţiei, la propunerea Ministerului.
Răzvan Horaţiu Radu, foto hotnews
În Monitorul Oficial a fost publicată, vineri seară, decizia privind exercitarea funcţiei publice din categoria înalţilor funcţionari publici de secretar general al Ministerului Justiţiei de către Radu Răzvan Horaţiu.
Numirea s-a făcut la propunerea Ministerului Justiţiei şi având în vedere hotărârea CSM 124 din 2 februarie.
Răzvan Horaţiu Radu a fost agent guvernamental la CEDO şi la CJUE, iar în 2019 a fost delegat procuror general adjunct. În ianuarie 2020 a candidat pentru funcţia de procuror general, însă ministrul de la acea vreme, Cătălin Predoiu, a ales-o pe Gabriela Scutea. Din 2010, Horaţiu Radu este lector universitar asociat la Facultatea de Drept a Universităţii "Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi.
După selecţia procurorului general din ianuarie 2020, Răzvan Horaţiu Radu s-a aflat în centrul unui scandal mediatic, fiind urmărit şi spionat într-un local din Bucureşti, unde s-a întâlnit cu un jurnalist şi un judecător. După ce imaginile au ajuns în presă şi au fost prezentate ca dovadă a unei conspiraţii anti-Scutea, procurorul militar Bogdan Pîrlog a deschis un dosar penal pentru o presupusă implicare a serviciilor în operaţiunea de filaj. Procurorul general a decis însă ca dosarul să fie mutat la DIICOT, unde după câteva luni s-a dispus clasarea.
De asemenea, în Monitorul oficial a fost publicată decizia privind aplicarea mobilităţii pentru Elena Petraşcu din funcţia publică de secretar general al Ministerului Justiţiei în funcţia publică de inspector guvernamental în cadrul Secretariatului General al Guvernului.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.