Ştirbu: Persoanele care îşi stabilesc reşedinţa de mai puţin de un an înaintea alegerilor votează unde au domiciliul
Ştirbu: Persoanele care îşi stabilesc reşedinţa de mai puţin de un an înaintea alegerilor votează unde au domiciliul
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDeputatul PNL Gigel Ştirbu a anunţat marţi că a depus o iniţiativă legislativă referitoare la evidenţa persoanelor şi actele de identitate, în sensul prevenirii 'turismului electoral' şi distorsionării rezultatului alegerilor, care prevede ca persoanele care îşi stabilesc reşedinţa de mai puţin de un an înaintea datei alegerilor să poată vota doar acolo unde îşi au domiciliul.
"Concret, nu mai pot vota pe listele electorale permanente persoanele care şi-au stabilit reşedinţa în circumscripţia electorală de mai puţin de un an de zile înaintea datei scrutinului. De ce? Pentru că sunt cetăţeni care îşi fac viză de flotant cu 3, 4, 5 zile înainte, o săptămână sau cu o lună înainte de ziua alegerilor, apoi îşi exercită dreptul constituţional de a vota acolo, iar patru ani de zile nu mai calcă prin acea localitate. Este inadmisibil ca prin votul astfel viciat din localităţile respective, de către cetăţenii care nu locuiesc în comunităţile respective, să fie compromise programele de dezvoltare ale localităţilor! Stop turismului electoral!", a scris Ştirbu pe Facebook, potrivit Agerpres.
Potrivit propunerii legislative pentru modificarea şi completarea unor acte normative care cuprind dispoziţii privind evidenţa persoanelor şi actele de identitate ale cetăţenilor români, "persoanele care şi-au stabilit reşedinţa în circumscripţia electorală de mai puţin de un an de zile înaintea datei scrutinului îşi vor putea exercita dreptul de vot doar în comuna, oraşul, municipiul sau subdiviziunea administrativ-teritorială a municipiului în care îşi au domiciliul. În acest caz, cetăţenii vor vota pe lista suplimentară".
Iniţiativa legislativă mai prevede că "menţiunea privind stabilirea reşedinţei se acordă pentru perioada solicitată, care nu poate fi mai mare de un an, şi are valabilitate pe timpul cât persoana locuieşte în mod efectiv la adresa declarată ca reşedinţă".
"Trimestrial, persoana care a solicitat acordarea reşedinţei este obligată să reconfirme adresa declarată ca reşedinţă, printr-o declaraţie pe proprie răspundere care poate fi dată în faţa lucrătorului din cadrul serviciului public comunitar de evidenţă a persoanelor, a poliţistului de siguranţă publică, a notarului public ori a funcţionarului misiunii diplomatice sau oficiului consular al României. La expirarea acestui termen, persoana poate solicita înscrierea unei noi menţiuni privind stabilirea reşedinţei", se mai arată în document.
Iniţiativa legislativă mai stipulează că, pentru înscrierea reşedinţei, solicitantul va completa o cerere pe care o va depune împreună cu actul său de identitate şi cu o declaraţie pe proprie răspundere prin care declară că locuieşte în respectiva locaţie mai mult de 15 zile pe lună.
"La înscrierea reşedinţei, găzduitorul, persoană fizică sau persoană juridică, va completa o declaraţie pe proprie răspundere că la respectiva adresă nu au reşedinţa mai mult de două persoane care nu aparţin aceleiaşi familii. Dacă la adresa respectivă sunt înscrise cel puţin 2 menţiuni de reşedinţă valabile, se va proceda la informarea structurii locale a poliţiei naţionale, în vederea efectuării verificărilor în teren, din care să rezulte dacă solicitanţii locuiesc efectiv la adresa declarată", mai prevede iniţiativa legislativă a deputatului liberal.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.