Studiu: 40% dintre locuitorii testați pozitiv într-un oraș german nu mai prezintă anticorpi anti-SARS-CoV-2
Studiu: 40% dintre locuitorii testați pozitiv într-un oraș german nu mai prezintă anticorpi anti-SARS-CoV-2
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPotrivit unui studiu recent, doar 6% dintre rezidenţii unui oraş german care a fost un focar timpuriu de coronavirus au prezentat anticorpi anti-SARS-CoV-2, în timp ce 40% dintre cei care anterior au fost testaţi pozitiv acum nu mai prezintă deloc anticorpi. Un alt studiu, însă, sugerează că anticorpii rezistă cel puțin 4 luni, scrie doc.ro.
40% dintre persoanele testate pozitiv cu SARS-CoV-2 nu mai prezentau anticorpi
Cercetătorii germani au testat 2.153 de persoane în orașul Bad Feilnbach în perioada 23 iunie - 4 iulie 2020 și au descoperit că au existat aproximativ 2,6 ori mai multe infecții decât cele raportate anterior. Orașul a trebuit să evacueze un cămin de bătrâni în timpul focarului.
Unele persoane cu COVID-19 sunt asimptomatice sau au doar simptome ușoare, astfel încât testele de anticorpi pot ajuta la stabilirea adevăratei prevalențe a bolii. Studiul german a arătat cea mai mare prevalență a virusului în rândul rezidenților cu vârste cuprinse între 18-34 de ani a fost de aproape 8%, conform declarației liderului de proiect, Claudia Santos-Hoevener de la Institutul Robert Koch (RKI).
Dintre cei care au prezentat anterior anticorpi, 14,5% au fost asimptomatici, în timp ce 40% dintre cei care au fost testați anterior pozitivi pentru coronavirus nu au mai prezentat anticorpi la testarea ulterioară. Prevalența bolii a fost mai mică decât într-un studiu anterior realizat în orașul Kupferzell, unde 7,7% dintre rezidenți aveau anticorpi, despre care Santos-Hoevener a spus că s-ar putea datora faptului că anticorpii se diminuează în timp.
Cercetarea face parte dintr-un studiu aflat în desfășurare în orașe din Germania, iar reprezentanții Institutului Robert Koch au spus că așteaptă rezultate suplimentare înainte de a trage concluzii mai ample.
Germania a reușit să mențină numărul de cazuri și decese COVID-19 relativ scăzut în comparație cu alte țări mari din Europa, dar numărul de noi cazuri zilnice a crescut constant de la începutul lunii iulie și s-a accelerat ulterior. Evoluțiile actuale ar trebui luate în serios, spun epidemiologii, adăugând că regiunea Bad Feilnbach a cunoscut un salt în ceea ce privește cazurile, asociat cu persoanele care se întorceau din călătorii în străinătate.
Anticorpii COVID-19 rezistă cel puțin 4 luni, potrivit altui studiu
Anticorpii COVID-19, proteine care ajută oamenii să lupte împotriva coronavirusului, rezistă cel puțin patru luni, afirmă o echipă de oameni de știință din Islanda după ce a efectuat un studiu exhaustiv al imunității în fața coronavirusului. Rezultatele studiului sunt încurajatoare pentru eforturile de vaccinare care vizează declanșarea unui răspuns imunitar care produce anticorpi pentru a proteja împotriva virusului.
Noul studiu oferă speranțe că imunitatea gazdei față de acest virus imprevizibil și extrem de contagios nu poate fi trecătoare și poate fi similară cu cea provocată de majoritatea celorlalte infecții virale, spun cercetătorii. Autorii studiului, care sunt afiliați cu deCODE Genetics din Reykjavik, au analizat peste 30.000 de persoane în Islanda, unde aproximativ 15% din populație fusese testată pentru coronavirus.
Peste 90% dintre pacienții care au fost testați pozitiv pentru coronavirus printr-un test PCR de laborator (aproape 2.000 de persoane) au fost testați pozitiv pentru anticorpi de două ori și au continuat să aibă anticorpi la 120 de zile după infecție. Un rezultat pozitiv a fost stabilit prin două teste pentru anticorpi pozitive. Un punct important este acela că persoanele care au fost spitalizate pentru boala COVID-19 într-o formă mai severă au dezvoltat anticorpi mai repede decat cele care nu au necesitat spitalizare.
Imunitatea a părut să crească la două luni după testul de diagnostic al coronavirusului, mai spun cercetătorii, și a rămas pe un platou pentru restul duratei studiului.
Studiul a fost efectuat pe fundalul întrebărilor cu privire la faptul dacă persoanele care au avut COVID-19 pot fi reinfectate și în urma faptului că mai multe studii recente au sugerat că anticorpii se estompează rapid.
Folosind două teste înalt sensibile și specifice, echipa islandeză de cercetători a monitorizat nivelurile și durabilitatea anticorpilor timp de 4 luni, în timp ce studiile anterioare au profilat cinetica anticorpilor pentru doar 28 de zile, spun experții care au analizat rezultatele studiului, explicând astfel rezultatele diferite în ceea ce privește persistența anticorpilor.
Sunt necesare, totuși, mai multe informații și cercetări, mai ales că studiul din Islanda a analizat o populație dintr-o singură origine etnică. Oamenii de știință din Reykjavik au dat, de asemenea, estimări cu privire la prevalența și amploarea focarului din Islanda: ei estimează că aproape 1% din populația țării a fost infectată cu coronavirus. Riscul de mortalitate a infecției a fost de 0,33%, mai mic decât estimările din alte țări.
Anticorpii, unelte pentru supravegherea pandemiei de COVID-19
Anticorpii pot fi măsurați într-un mod sensibil și specific, oferind o arhivă care reflectă infecția recentă sau anterioară. Dacă sunt menținuți la niveluri suficient de ridicate, anticorpii pot bloca rapid expunerea la infecție, conferind protecție de lungă durată.
Anticorpii reprezintă, deci, markeri durabili ai infecției, oferind informații critice privind ratele de infecție la nivel de populație. Contrar rapoartelor recente care sugerau că testarea ARN SARS-CoV-2 singură, în absența anticorpilor, va fi suficientă pentru urmărirea și restrângerea pandemiei, costul, complexitatea și natura tranzitorie a testării ARN pentru detectarea agentului patogen o fac o metrică incompletă a răspândirii virale la nivel de populație.
În schimb, evaluarea exactă a anticorpilor în timpul unei pandemii poate furniza date importante bazate pe populație despre expunerea la agenți patogeni, poate facilita înțelegerea rolului anticorpilor în imunitatea de protecție și poate ghida dezvoltarea unui vaccin.
În timpul verii 2020, au apărut studii care indicau scăderea rapidă a imunității anticorpilor, cu rapoarte din întreaga lume care sugerau că răspunsurile anticorpilor au fost corelate invers cu severitatea bolii, presupunându-se chiar că infecția asimptomatică ar putea apărea fără seroconversie.
Studiul din Islanda, însă, a implicat un număr foarte mare de participanți, aproximativ 30.000, și a folosit două teste specifice și foarte sensibile pentru monitorizarea anticorpilor pe timp de 4 luni. Cuplând testul PCR și supravegherea anticorpilor multi-antigen, multi-izotip, studiul oferă o analiză validată intern a puterii testării serologice.
Cea mai izbitoare observație a fost că anticorpii au rămas stabili în cele 4 luni de la diagnostic, o constatare capturată într-un subgrup de subiecți monitorizați longitudinal. Ce rămâne neclar este dacă anticorpii care persistă conferă protecție și păstrează funcția de neutralizare sau alte funcții necesare pentru a bloca reinfectarea.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.