Studiu: Aproape 7 din 10 americani s-ar vaccina împotriva infecției cu SARS-CoV-2
Studiu: Aproape 7 din 10 americani s-ar vaccina împotriva infecției cu SARS-CoV-2
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPotrivit unui nou studiu1, aproximativ 7 din 10 americani ar fi interesați să se vaccineze împotriva infecției cu SARS-CoV-2, atunci când un vaccin fiabil va fi disponibil pe piață. Cu toate acestea, oamenii de știință afirmă că, în ansamblu, există o tendință de lipsă de interes generalizat față de vaccin în societatea americană, în special în comunitatea afro-americană, care a fost mai grav impactată de infecția cu virusul SARS-CoV-2.
Cercetătorii de la Universitatea de Stat din Ohio au realizat un sondaj de opinie pe o populație de peste 2.000 de cetățeni americani în luna mai a acesui an, pentru a afla care este interesul acestora față de un vaccin anti COVID-19, precum și pentru a identifica 11 factori care ar putea să le influențeze decizia. Aceștia au descoperit că 1.374 dintre cei 2.006 de indivizi care au participat la sondaj, 69% au afirmat că ar fi dispuși, în mod cert sau probabil, să se vaccineze. De asemenea, în urma sondajului s-a descoperit că 17% nu sunt siguri dacă ar fi dispuși să se vaccineze, iar 14% nu sunt de acord să primească un vaccin, scrie doc.ro.
Studiul face parte dintre primele din acest tip, cu privire la rata de acceptare a unui vaccin anti COVID-19, și a fost publicat în revista Vaccine. Cercetătorul principal, Paur Reiter, profesor în cadrul Universității de Stat din Ohio, a declarat că rezultatele studiului sunt promițătoare în ceea ce privește interesul cetățenilor americani pentru vaccinul anti COVID-19, dar că se aștepta chiar la mai mult interes, având în vedere natura pandemiei și severitatea simptomelor pe care o bună parte din populația americană le-a suferit.
Cu toate acestea, interesul este mai crescut față de vaccinul anti COVID-19 decât cel manifestat anual față de vaccinul anti-gripal, ceea ce sugerează că populația americană simte nevoia de o soluție medicală imediată pentru a face față virusului SARS-CoV-2. Cei mai importanți factori în procesul de decizie s-au remarcat a fi fiabilitatea vaccinului și recomandarea medicului curant sau de familie în ceea ce privește un anumit tip de vaccin. În plus, percepția individuală asupra pericolului impus de infecția cu SARS-CoV-2 cântărește greu în acceptarea sau refuzarea vaccinării.
Oamenii de știință susțin că rezultatele obținute în urma sondajului de opinie se aliniază cu tendințele actuale, și anume, atunci când un anumit pericol pentru sănătate este perceput ca fiind mai grav față de altele, rata de angajament față de un tratament, vaccin sau altă soluție medicală este mai crescută. O descoperire mai surprinzătoare, în schimb, și care nu se aliniază cu tendințele actuale, este legătura dintre afilierea politică și disponibilitatea față de un tratament medical sau un vaccin. Așadar, potrivit lui Reiter, respondenții care s-au identificat drept liberali au manifestat o rată de interes mai crescută față de vaccin, în comparație cu cei care au alte afilieri politice.
Oamenii de știință adaugă că pandemia COVID-19 s-a transformat, în multe cazuri, cel puțin pe plan american, într-o chestiune politică, iar mulți iau partea unei anumite perspective dictate de mediul politic fără a se documenta în prealabil. Această tendință se remarcă și în simplul act al purtării măștii de protecție, care s-a transformat, în societatea americană, într-o afirmație politică.
Motivele de îngrijorare, potrivit sondajului de opinie, se regăsesc în sânul comunității afro-americane, unde numai 55% au afirmat că ar fi dispuși să se vaccineze. Cu privire la această problemă, Reiter afirmă că, având în vedere faptul că boala COVID-19 a afectat un segment mai mare din populația afro-americană, este îngrijorător că o pondere atât de mică din această comunitate manifestă un interes real față de posibilitatea vaccinării.
Există mai mulți factori care influențează lipsa de interes generalizată, printre care se numără lipsa accesului la un serviciu de sănătate plătit, precum și neîncrederea în autoritățile de sănătate, alături de alte impedimente de natură socio-economică. Potrivit oamenilor de știință, reducerea acestor bariere este foarte importantă, din moment ce numai 35% dintre participanții la studiu ar fi dispuși să plătească 50 de dolari sau mai mult, din propriul buzunar, pentru un vaccin anti COVID-19.
Potrivit Kaiser Family Foundation (KFF) Încă din prima săptămână a lunii septembrie a acestui an, 10 state federale au anunțat inițierea unor planuri de vaccinare gratuită, atunci când un vaccin fiabil va fi disponibil pe piață. În prezent, se discută foarte mult despre vaccinare, dar și despre beneficiile imunizării în masă, care presupune dezvoltarea unei rezistențe în fața virusului și reducerea riscului de afectare a întregii populații. Din păcate, specialiștii susțin că imunizarea în masă este, în contextual actual, cu rate din ce în ce mai crescute de persoane infectate pe plan global, improbabilă.
Din acest motiv, eliminarea obstacolelor din calea vaccinării și adoptarea unui stil de comunicare persuasiv și eficient în favoarea vaccinului, sunt necesare. Însă, dacă vaccinul anti COVID-19 va necesita mai multe doze pentru a fi complet eficient, vor apărea noi obstacole. Există și situații precedente, de exemplu vaccinul anti HPV, care se efectuează în cel puțin 2 reprize, și unde o bună parte din populația tânără care a primit prima doză nu s-a mai întors pentru următoarele sesiuni de vaccinare.
Deși studiul de față a fost realizat în urmă cu câteva luni bune, oamenii de știință nu se așteaptă ca atitudinea populației față de vaccin să se fi schimbat cu mult. Aceștia susțin că, pe măsură ce posibilitatea unui vaccin anti COVID-19 devine din ce în ce mai reală, factorii ce ar putea influența populația, respective interesul pentru vaccinare, devin mai complicați, mai ales din cauza contextului socio-politic actual
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.