Studiu: Ketamina poate combate efectele depresiei severe
Studiu: Ketamina poate combate efectele depresiei severe
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestDepresia severă are efecte negative asupra vieții persoanei afectate și a celor dragi. Un studiu¹ recent sugerează că ketamina poate combate depresia greu de tratat.
Multe persoane se confruntă uneori cu depresii ușoare sau moderate, care se pot rezolva prin administrarea unor suplimente pe bază de magneziu și vitamina B6 sau extracte din plante precum isopul de apă (Bacopa monnieri) sau ginsengul indian (Withania somnifera), prin meditație sau prin câteva ședințe la psihoterapeut.
Însă depresia severă este mult mai dificil de tratat. Un nou studiu, apărut în revista Translational Psychiatry, poate deschide drumul către noi terapii în tratamentul depresiei majore.
Centers for Disease Control and Prevention (CDC) descrie depresia ca fiind o stare de spirit negativă, o tristețe intensă care se extinde pe o perioadă lungă de timp și afectează capacitatea persoanei afectate de a duce o viață normală. În forma ei severă, depresia poate avea un efect negativ grav asupra vieții unei persoane, ducând uneori la gânduri suicidare.
Experții nu înțeleg pe deplin de ce unii oameni suferă de depresie, deși Institutul Național de Sănătate Mintală sugerează că factorii genetici, de mediu, biologici și psihologici pot juca un rol. Depresia severă este tratabilă cu medicamente, terapie psihologică sau o combinație a celor două.
Cercetări anterioare au arătat clar că ketamina poate fi un antidepresiv eficient, iar unii oameni de știință au propus-o ca tratament în cazurile de depresie care nu răspund la alte tratamentele convenționale. Cu toate acestea, cum funcționează exact ketamina ca antidepresiv era mai puțin clar.
Ce efect are ketamina în creier
În consecință, autorii studiului de față au dorit să identifice precis ce efecte are ketamina asupra creierului unei persoane care nu răspunde la tratamentele convenționale. Cercetătorii implicați în studiu speră ca rezultatele obținute să ducă la opțiuni de tratament mai bune pentru persoanele afectate de depresia severă.
Pentru a face acest lucru, cercetătorii au oferit participanților doze de ketamină suficient de scăzute pentru a nu avea efect anestezic și apoi au observat imagini ale creierului acestora obținute în urma unor tomografii cu emisie de pozitroni (PET).
Potrivit primului autor al studiului, Dr. Mikael Tiger, cercetător la Departamentul de Neuroștiințe Clinice din Karolinska Institutet din Solna, Suedia, în acest studiu de tip PET, cel mai mare de acest fel din lume, s-a intenționat a se observa nu numai amploarea efectului ketaminei, dar și situația în care ketamina acționează prin intermediul receptorilor 1B ai serotoninei. Anterior, echipa de cercetare observase o densitate scăzută a receptorilor de serotonină 1B în creierul persoanelor cu depresie.
Utilizând un marker radioactiv care se leagă de receptorii serotoninei unei persoane, imaginile PET pot evidenția ce efecte are ketamina asupra acestor receptori, care joacă un rol crucial în depresie prin modularea cantității de serotonină pe care o primește o persoană. Experții consideră că nivelurile scăzute de serotonină se corelează cu formele mai severe ale depresiei, scrie doc.ro.
Autorii studiului au recrutat oameni pe internet și, după ce au primit 832 de voluntari, au redus acest număr la 30 pentru a se asigura că participanții au fost cât mai relevanți pentru studiu. În afară de faptul că aveau tulburare depresivă majoră și că afecțiunea nu răspunsese la tratamente, participanții erau sănătoși.
Cercetătorii au împărțit participanții în două grupuri, tratând 20 de persoane cu ketamină și celelalte 10 cu un placebo. Studiul a fost unul randomizat, dublu-orb, controlat cu placebo, ceea ce înseamnă că nici medicii, nici participanții nu au știut inițial din ce grup face parte fiecare participant. Înainte de tratament, cercetătorii au făcut o scanare de bază a creierului participanților, efectuând a doua scanare în zilele următoare tratamentului.
Pentru a doua fază a studiului, 29 dintre participanți au convenit să ia ketamină de două ori pe săptămână timp de 2 săptămâni.
Serotonină redusă, dopamină crescută
Folosind o scală de evaluare pentru depresie, cercetătorii au descoperit că 70% dintre participanții la a doua fază a studiului au răspuns la terapia cu ketamină.
Mai mult, după analizarea imaginilor PET, autorii au descoperit că ketamina afectează creierul participanților într-o manieră neidentificată anterior, reducând producția de serotonină, dar crescând producția de dopamină, importantă pentru reglarea stării de spirit. Astfel, spun oamenii de știință, s-a arătat pentru prima dată că tratamentul cu ketamină influențează numărul receptorilor de serotonină 1B.
Ketamina are avantajul de a avea acțiune rapidă, dar, în același timp, este un medicament de clasă narcotică, fiind susceptibil de a duce la dependență. Va fi interesant de examinat în studiile viitoare, concluzionează autorii studiului, dacă acest receptor poate fi o țintă pentru medicamente noi, eficiente, care nu au efectele adverse ale ketaminei.
Cum se poate crește natural nivelul de dopamină
Dopamina este un neurotransmițător implicat în reglarea atenției, a motivației și a mișcărilor corpului. Un nivel prea mic de dopamină reduce motivația și entuziasmul unei persoane. Nivelul poate fi crescut prin:
Consum mai mare de proteine și de probiotice. Dopamina este produsă din aminoacizii tirozină și fenilalanină, care se obțin din alimente bogate în proteine de calitate (carne slabă de pasăre de curte, pește, lactate, leguminoase). În plus, deși este nevoie de mai multe cercetări, studii recente arată că suplimentele cu probiotice sunt asociate cu creșterea producției de dopamină și îmbunătățirea stării de spirit.
Consum mai mic de grăsimi saturate. Anumite cercetări arată că grăsimile saturate (untura, untul, uleiul de palmier), dacă fac parte din dieta zilnică, duc la scăderea nivelului de dopamină.
Efectuarea de exerciții fizice regulate. Mișcarea crește nivelul de endorfine și îmbunătățește starea de spirit. Se pare că efectele se observă după numai 10 minute de sport, dar efectul pozitiv crește după 20 de minute de mișcare. Cercetări efectuate pe animale sugerează că exercițiul fizic sporește nivelul de dopamină din creier.
Obținerea unui somn odihnitor. Lipsa somnului face ca nivelurile de dopamină să se reducă dramatic, ceea ce duce la scăderea concentrării și a coordonării.
Muzica. O persoană care ascultă frecvent melodii care îi plac își poate crește în acest mod plăcut nivelul de dopamină.
Meditația. Și momentele de meditație le sunt de ajutor persoanelor care vor să-și crească nivelul de dopamină.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.