Studiu: Oxidul nitric, posibil tratament pentru COVID-19?
Studiu: Oxidul nitric, posibil tratament pentru COVID-19?
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPotrivit cercetătorilor suedezi de la Universitatea din Uppsala, o metodă eficientă de tratament a coronavirusului responsabil pentru epidemia SARS din 2003 poate funcționa cu succes și în cazul virusului SARS-CoV-2, cel care a declanșat pandemia actuală.
Substanța de la baza acestui tratament este oxidul nitric (NO), un compus care are proprietăți antivirale și este produs, în mod natural, de către corpul uman. Studiul a fost publicat în jurnalul de specialitate Redox Biology, în luna octombrie a acestui an.
Conform lui Åke Lundkvist, profesor în cadrul Universității din Uppsala și autor principal al studiului, din informațiile cunoscute până în prezent, oxidul nitric este singura substanță cu efect direct asupra virusului SARS-CoV-2.
Din moment ce nu există, în prezent, un tratament definitiv împotriva bolii COVID-19, eforturile cadrelor medicale, dar și a cercetătorilor, au fost îndreptate către remedii eficiente pentru simptomele infecției respiratorii, care să crească speranța de viață a pacienților. În acest fel, de asemenea, se poate scurta perioada de internare și accelera procesul de recuperare. La momentul actual, însă, nu se poate spune cu precizie dacă tratamentele folosite pentru ameliorarea simptomelor au avut un efect direct asupra virusului din spatele infecției, scrie doc.ro.
Ce este oxidul nitric și care e rolul său?
Oxidul nitric este un compus cu structură gazoasă produs în mod natural de corpul omenesc, iar principala sa funcție este de a acționa asemeni unui hormon, deoarece face parte din familia neurotransmițătorilor, pentru a controla activitatea mai multor organe. De exemplu, acesta poate regla tensiunea la nivelul vaselor de sânge, precum și circulația sângelui de la un organ la altul și în interiorul acestora.
Oxidul nitric joacă un rol esențial în menținerea sănătății creierului, dar și a întregului corp, deoarece înlesnește schimbul de informații dintre creier și restul corpului. În ceea ce privește creierul, oxidul nitric are efect calmant, deoarece promovează relaxarea și dilatarea vaselor de sânge de la nivelul acestuia. După cum spuneam, oxidul nitric are un rol esențial pentru buna funcționare a întregului organism, promovând vitalitatea și capacitatea de a desfășura mai multe activități pe parcursul unei zile, dar acesta are rol benefic și în sănătatea pielii, prin acțiunea sa de stimulare a circulației sangvine. De asemenea, oxidul nitric promovează activitatea minoxidilei, o substanțe organică care asigură creșterea și regenerarea părului.
Persoanele cu deficiență de oxid nitric se simt, de regulă, în permanență obosite, dar mai ales după effort sau după o perioadă de stres și lipsă de odihnă. În general, persoanele care suferă de apnee în somn manifestă și o deficiență de oxid nitric. Nu în ultimul rând, deficiența de oxid nitric din organism reprezintă un marker important în diagnosticul anumitor afecțiuni, precum ateroscleroza. Așadar, persoanele care suferă de această boală nu produc o cantitate suficientă de oxid nitric ce poate asigura buna ventilație a arterelor, ceea ce, în schimb, va duce la îngroșarea acestora și la dezvoltarea cheagurilor de sânge. O altă boală asociată cu o deficiență de oxid nitric este diabetul.
O deficiență severă de oxid nitric poate duce la boala numită narcolepsie, care afectează în mod sever calitatea vieții pacientului, acesta pierzând capacitatea de a rămâne treaz pe parcursul zilei.
În ceea ce privește ameliorarea acestei deficiențe, se utilizează, de regulă, tratamentul cu nitroglicerină, care poate stimula creșterea nivelului de oxid nitric în organism, prin dilatarea vaselor de sânge.
Oxidul nitric în tratamentul bolii COVID-10
În caz de insuficiență respiratorie acută, oxidul nitric poate fi administrat în mod eficient, cu ajutorul măștii de inhalație, în concentrații scăzute, pentru a stimula nivelul de saturație al oxigenului din sânge. Pe durata epidemiei SARS (sindrom respirator acut sever) din 2003, terapia cu oxid nitric a fost utilizată cu succes, ceea ce i-a determinat pe cercetătorii suedezi să încerce aplicarea sa și în contextul pandemiei actuale, având în vedere că cele două virusuri fac parte din aceeași familie.
Unul dintre motivele care a dus la folosirea cu succes a acestei forme de terapie a fost scăderea nivelului de inflamație a plămânilor pacienților, după administrarea oxidului nitric. Această proprietate a oxidului nitric, de protecție împotriva infecțiilor, prin acțiunea sa antibacteriană și antivirală, este și elementul central de studiu al cercetătorilor de la Universitatea din Uppsala.
Studiul suedez se bazează și pe noi descoperiri în ceea ce privește coronavirusul responsabil pentru epidemia SARS din 2003. Așadar, la momentul respectiv, oxidul nitric eliberat din medicamentul S-Nitroso-N-acetylpenicillamină (SNAP) a demonstrat un caracter puternic antiviral. În cadrul studiului, oamenii de știință de la Universitatea din Uppsala, împreună cu o echipă de cercetători de la Institutul Karolinska, au investigat comportamentul oxidului nitric în raport cu virusul SARS-CoV-2. Rezultatele au fost încurajatoare, așa încât oxidul nitric s-a comportat, din nou, ca un antiviral în reacție cu virusul responsabil pentru COVID-19. Mai mult, efectul antiviral al acestuia a crescut odată cu mărirea dozei.
Oamenii de știință afirmă că, până la momentul eliberării unui vaccin pe piața largă, speranța este ca inhalațiile cu oxid nitric să devină parte din tratamentul administrat pacienților bolnavi de COVID-19 și aflați în spitalizare. Dozarea corespunzătoare, precum și utilizarea acestuia încă de la începutul bolii par, la rândul lor, să joace un rol important în parcursul bolii la pacient, iar cercetătorii s-au angajat în investigarea acestor parametri, în perioada următoare.
Grupul de cercetători suedezi planifică, în momentul de față, un nou protocol de investigație a efectelor antivirale ale oxidului nitric emis sub formă de gaz, în raport cu noul coronavirus. Pentru acest demes, ei vor construe un model în laborator, pentru a simula, în condiții de maximă siguranță, o formă aplicabilă de terapie a pacienților infectați cu SARS-CoV-2.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.