Studiu: Un vaccin anti-aging a crescut speranța de viață în studiile pe animale
Studiu: Un vaccin anti-aging a crescut speranța de viață în studiile pe animale
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestÎntr-un studiu pe animale, un vaccin experimental a eliminat cu succes celulele îmbătrânite din corpurile șoarecilor, crescând speranța de viață a rozătoarelor și ajutând la inversarea anumitor semne ale bolii legate de vârstă, scrie doc.ro.
Sursă foto: Shutterstock
Lumea științifică a fost mereu preocupată de speranța de viață și de efectele anti-aging ale diferitelor substanțe. Rezultatele unui studiu¹ pe animale, publicat în jurnalul științific Nature Aging, sugerează că un vaccin experimental a eliminat celulele îmbătrânite din corpurile șoarecilor, prelungindu-le viața și contribuind la inversarea anumitor semne de boală legate de vârstă. Cercetătorii spun că experimentul este un pas pe drumul către un vaccin anti-aging similar pentru oameni.
Ar putea un astfel de vaccin să funcționeze? În teorie, spun oamenii de știință, aceeași abordare ar funcționa și la oameni, însă întrebarea este dacă acel vaccin ar fi sigur pentru ființele umane. Pentru a-și da seama, cercetătorii ar trebui să efectueze studii suplimentare pe animale, inclusiv primate non-umane, și studii amănunțite de siguranță la care să ia parte subiecți umani.
Potențialul vaccin anti-aging ar putea distruge celulele senescente
Noul potențial vaccin vizează celulele senescente, adică acele celule care au încetat să se înmulțească din cauza deteriorării sau stresului, dar nu mor când ar trebui, potrivit Institutului Național pentru Îmbătrânire. Aceste celule se acumulează pe măsură ce îmbătrânim, deoarece sistemul imunitar devine mai puțin eficient în eliminarea lor din organism.
Celulele senescente eliberează compuși care declanșează inflamația și astfel dăunează celulelor sănătoase din apropiere. Dovezile științifice sugerează că această acumulare de celule senescente contribuie la o mulțime de afecțiuni legate de vârstă, inclusiv cancerul, boala Alzheimer și ateroscleroza.
Medicamentele senolitice pot întârzia bolile legate de vârstă
În ultimii ani, oamenii de știință au lucrat la dezvoltarea unor medicamente senolitice, care pot elimina celulele senescente din organism. Unele dintre aceste medicamente au redus inflamația, au întârziat apariția bolilor legate de vârstă și au prelungit durata de viață a rozătoarelor, iar câteva zeci dintre aceste medicamente au intrat în studii clinice cu participanți umani.
Beneficiul potențial al folosirii unui vaccin anti-aging, mai degrabă decât a medicamentelor, pentru a ținti celulele senescente și a prelungi speranța de viață este acela că oamenii ar putea primi vaccinul la vârsta de 50 de ani, de exemplu, pentru a evita acumularea de celule senescente.
Potrivit autorilor studiului, sistemul imunitar al unei persoane vaccinate ar fi antrenat să caute celule senescente și să le distrugă pe loc; în schimb, o persoană care ia medicamente senolitice ar trebui să le ia în mod repetat, deoarece celulele senescente s-ar reacumula după fiecare curs de tratament.
Cum a fost dezvoltat vaccinul care ar putea prelungi speranța de viață?
Pentru a-și dezvolta vaccinul senolitic, cercetătorii au selectat o țintă specifică, sau „antigen”, pe celulele senescente - un fel de ochi pe care sistemul imunitar să-l urmărească. Dar pentru că celulele din întregul corp pot deveni senescente, acestea arată diferit una de cealaltă.
În acest studiu de dovadă a conceptului, echipa de cercetare s-a concentrat asupra unui singur tip de celulă: celulele endoteliale vasculare senescente, care căptușesc interiorul arterelor, venelor și capilarelor. Cercetătorii au analizat ce proteine apar în cantități mari pe suprafețele acestor celule, pentru a vedea care ar fi o țintă bună pentru vaccinul lor.
O proteină care se acumulează odată cu vârsta, țintă utilă pentru vaccinul anti-aging
Dintre proteinele identificate, au ales una numită „glicoprotein nonmetastatic melanom protein B” (GPNMB), care pare să se acumuleze odată cu vârsta în unele țesuturi și să contribuie la diferite boli, potrivit unui raport din 2011 din revista Aging. Aceeași proteină apare, de asemenea, din abundență pe anumite tipuri de celule canceroase, inclusiv melanoamele, potrivit unui raport din 2018 din jurnalul Steroids.
În propriul studiu, investigatorii au examinat mostre de țesut de la pacienți umani cu ateroscleroză și au descoperit că celulele lor endoteliale vasculare aveau mult mai mult GPNMB decât celulele celor fără această boală. Dovezile sugerează că moleculele aruncate de celulele senescente contribuie direct la formarea plăcii în ateroscleroză, conform unui raport din 2020 din revista Clinical Chemistry and Laboratory Medicine. Având în vedere acest lucru, cercetătorii au vrut să vadă dacă eliminarea celulelor pline de GPNMB din organism ar ajuta la reducerea densității acestor plăci.
Eliminarea proteinei GPNMB a diminuat placa de aterom
Pentru a testa această idee, echipa a folosit un model de șoarece cu ateroscleroză și apoi a eliminat celulele pozitive pentru GPNMB de la rozătoare, folosind modificări genetice. După îndepărtarea celulelor, cercetătorii au descoperit că placa din arterele șoarecilor a scăzut rapid. Aceste descoperiri au convins echipa să facă din GPNMB ținta vaccinului lor senolitic.
Oamenii de știință au creat un vaccin peptidic, un tip de vaccin care vizează segmente scurte dintr-o secvență mai lungă de proteine. Odată injectat la șoareci, vaccinul a determinat sistemul imunitar să construiască anticorpi împotriva porțiunilor proteinei GPNMB; acești anticorpi s-au prins pe proteină și au marcat celulele atașate pentru distrugere.
Celulele GPNMB-pozitive, placa arterială și moleculele inflamatorii au scăzut semnificativ la șoarecii cărora li s-a administrat vaccinul, în comparație cu șoarecii cărora li s-a administrat un placebo. Markerii moleculari specifici ai senescenței au fost, de asemenea, reduși la șoarecii vaccinați în comparație cu martorii.
Vaccinul a prelungit speranța de viață a șoarecilor fără efecte secundare
Pentru a vedea dacă vaccinul a arătat vreun efect asupra semnelor generale de îmbătrânire, echipa de cercetare a vaccinat șoareci de vârstă mijlocie, cu puțin peste un an, iar apoi le-a testat agilitatea la aproximativ 1,5 ani.
Șoarecii cărora li s-a administrat o injecție placebo s-au mișcat mai lent și nu foarte des la bătrânețe, dar șoarecii cărora li s-a administrat vaccinul au rămas mult mai vioi, pe măsură ce au înaintat în vârstă.
Mai mult, într-un al treilea experiment, echipa a descoperit că șoarecii cărora li s-a administrat vaccinul au trăit puțin mai mult decât șoarecii cărora li s-a administrat placebo, sugerând că injectarea poate prelungi oarecum speranța de viață. Echipa nu a observat niciun efect secundar la șoarecii vaccinați, ceea ce este oarecum surprinzător.
Ca urmare, autorii studiului intenționează să treacă la studiile cu participanți umani și să dezvolte vaccinuri suplimentare care vizează diferite tipuri de celule senescente. Deocamdată, însă, trebuie identificate mai multe proteine de suprafață care pot fi vizate de sistemul imunitar, după care trebuie formulate vaccinuri potrivite.
Ce putem face până atunci pentru a ne prelungi speranța de viață?
Speranța de viață depinde nu doar de materialul genetic, ci și de stilul de viață. Dovezile științifice arată că putem avea o viață mai lungă și mai sănătoasă dacă:
Mâncăm mai multe legume și fructe și mai puține grăsimi animale și zahăr;
Facem mai multă mișcare și stăm mai puțin așezați;
Păstrăm o igienă corespunzătoare și ne ferim de infecții;
Învățăm să gestionăm stresul.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.