Tahicardia sinusală: cauze, simptome şi tratament
Tahicardia sinusală: cauze, simptome şi tratament
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestTahicardia sinusala este afecțiunea caracterizată de un ritm cardiac accelerat, care depășește valorile normale. Ritmul cardiac normal implică între 60 și 100 de bătăi ale inimii pe minut. Atunci când se depășesc 100 de bătăi pe minut, vorbim despre tahicardie sinusală.
Sursa foto: Shutterstock
Ce este tahicardia sinusală
Așadar, tahicardia apare atunci când inima bate de peste 100 de ori pe minut, indiferent dacă este în repaus sau în timpul exercițiilor fizice. Oamenii dezvoltă tahicardie sinusală atunci când nodul sinusal din inimă trimite impulsuri electrice mai repede decât în mod normal, scrie doc.ro.
Tahicardia sinusala poate fi, uneori, normală. De pildă, e normal că bătăile inimii să fie mai rapide în timpul exercițiilor fizice care solicită organismul. De asemenea, tahicardia sinusala poate să apară și în caz de febra, că urmare a unui tratament medicamentos, din cauza cofeinei sau în urma consumului de droguri. Și stresul poate fi un factor declanșator.
Cu toate acestea, tahicardia sinusală fără un declanșator fiziologic poate rezulta dintr-o aritmie numită tahicardie sinusală inadecvată. În cazul tahicardiei sinusale inadecvate (IST) nu există o cauză cunoscută. Dacă ai IST, medicul tău va analiza în detaliu situația ta medicală pentru a-ți elabora un plan de tratament. Tratamentul va implica probabil o combinație de medicamente și modificări ale stilului de viață.
Cauze tahicardie sinusală
Medicii nu știu exact care sunt cauzele apariției tahicardiei sinusale, însă au ajuns la concluzia că această apare în urmă unei asocieri de factori precum:
Disfuncții ale nodului sinusal
Transmiterea unor semnale nervoase eronate, care determina inima să bată mai rapid
Disfuncții ale nervilor care sunt responsabili pentru reducerea ritmului cardiac
Tahicardie sinusală normală
În unele situații, tahicardia sinusală este complet normală. De exemplu, tahicardia sinusală este normală în timpul exercițiilor fizice intense sau după ce ai tresărit.
Alte lucruri care pot provoca tahicardie sinusală includ:
anxietate sau suferință emoțională
febră
unele medicamente
stimulente, cum ar fi cofeina sau nicotina
droguri recreative, cum ar fi cocaina
Factori de risc
Orice afecțiune sau factor care suprasolicită inima poate crește predispoziția pentru tahicardie sinusala. Iată câteva situații care favorizează această afecțiune cardiacă:
Afecțiuni cardiace
Apnee în somn
Hipertensiune
Hipotiroidism/ hipertiroidism
Fumat
Consum excesiv de alcool
Diabet
Consum excesiv de cofeină
Consum de droguri
Anemie
Stres psihologic/ anxietate
Vârstă – pe măsură ce înaintăm în vârstă crește riscul de tahicardie sinusala
Istoric în familie – persoanele care au rude cu tahicardie sinusala prezintă șanse crescute să dezvolte, la rândul lor, această afecțiune
Simptome tahicardie sinusală
Tahicardia sinusala inadecvată apare atunci când nu există un factor care să o declanșeze, precum cei enumerați mai sus.
Pe lângă ritmul cardiac accelerat, tahicardia sinusala inadecvată poate cauza și alte simptome precum:
Probleme de respirație
Durere în piept
Amețeli sau leșin
Dureri de cap
Anxietate
Aceste simptome apar pentru că, atunci când inima bate prea rapid, sângele nu reușește să ajungă în tot organismul și să îl oxigeneze așa cum trebuie. Așadar, unele țesuturi sau organe pot fi deprivate de oxigen.
Diagnostic
Pentru a-ți diagnostica starea și a determina tipul specific de tahicardie, medicul va evalua simptomele, va efectua un examen fizic și te va întreba despre obiceiurile tale de sănătate și istoricul medical.
Mai multe teste cardiace pot fi, de asemenea, necesare pentru a diagnostica tahicardia.
Electrocardiograma - numită și EKG, este cel mai frecvent instrument folosit pentru a diagnostica tahicardia. Este un test nedureros care detectează și înregistrează activitatea electrică a inimii folosind senzori mici (electrozi) atașați la piept și brațe. Un EKG înregistrează sincronizarea și puterea semnalelor electrice pe măsură ce acestea traversează inima ta. Medicul poate căuta modele de semnal pentru a determina ce fel de tahicardie ai și cum pot cauza problemele inimii o frecvență cardiacă rapidă.
Test electrofiziologic - medicul îți poate recomanda un test electrofiziologic pentru a confirma diagnosticul sau pentru a identifica locația problemelor în circuitele inimii. În timpul acestui test, un medic introduce tuburi subțiri, flexibile (catetere) cu vârfuri cu electrozi prin zona inghinală, braț sau gât și le ghidează prin vasele de sânge către diferite puncte ale inimii. Odată plasați, electrozii pot localiza cu precizie răspândirea impulsurilor electrice în timpul fiecărei bătăi și pot identifica anomalii în circuitele tale.
Imagistica cardiacă - imagistica inimii poate fi efectuată pentru a determina dacă anomaliile structurale afectează fluxul sanguin și contribuie la tahicardie. Testele imagistice cardiace utilizate pentru a diagnostica tahicardia includ ecocardiograma, imagistica prin rezonanță magnetică (RMN), tomografia computerizată (CT), angiografia coronariană și raze x la piept.
Test de stres - medicul îți poate recomanda un test de stres pentru a vedea cum funcționează inima în timp ce faci exerciții fizice sau când iei medicamente care să o facă să bată repede. Electrozii sunt plasați pe piept pentru a monitoriza funcția inimii în timp ce faci exerciții, de obicei mergând pe o bandă de alergare.
Tratament
Tratamentele pentru tahicardia sinusală se concentrează pe scăderea ritmului cardiac la normal prin tratarea cauzei care este la bază, cum ar fi infecția sau tensiunea arterială scăzută. Medicii pot recomanda, de asemenea, modificări ale stilului de viață, medicamente și proceduri medicale, cum ar fi ablația cu cateter. Întrucât cauzele acestei afecțiuni nu sunt pe deplin înțelese, poate fi destul de dificil de tratat tahicardia sinusală. Medicul poate folosi medicamentele beta-blocante sau blocante ale canalelor de calciu pentru a reduce ritmul cardiac.
Tratamentele pentru tahicardia sinusală variază în funcție de cauza de bază, dar implică de obicei o combinație de modificări ale stilului de viață, medicamente și, în cazuri foarte rare, intervenții chirurgicale.
Medicii abordează cauza sau starea de bază atunci când tratează tahicardia sinusală normală și nu tratează adesea tahicardia în sine. Tratarea tahicardiei sinusale poate fi mai dificilă, din cauza simptomelor care persistă și după gestionarea ritmului cardiac cu medicamente și modificări ale stilului de viață.
Prognostic
Tahicardia sinusală este de obicei o afecțiune benignă, dar poate slăbi inima în timp dacă este persistentă. Medicii numesc aceasta cardiomiopatie indusă de tahicardie.
Medicul poate recomanda forme de tratament mai invazive, cum ar fi ablația cu cateter, pentru persoanele cu tahicardie sinusală inadecvată care nu răspund la modificările stilului de viață sau la medicamente. Această procedură poate ajuta la readucerea ritmului cardiac la normal. Cu toate acestea, fiecare procedură are complicații, iar oamenii pot prezenta în continuare tahicardie recurentă după ablația cu cateter.
Complicații
În unele cazuri, tahicardia se poate să nu se manifeste sau să provoace complicații. Însă lăsată netratată, aceasta poate cauza complicații serioase precum: infarct, accident vascular cerebral sau chiar deces.
Stil de viață
Modificările la nivelul stilului de viață sunt și ele obligatorii în caz de tahicardie sinusala. Astfel, se recomandă:
Evitarea situațiilor stresante sau a substanțelor care stimulează ritmul cardiac
Adoptarea unei diete sănătoase, pe baza de alimente naturale
Practicarea unui sport
Menținerea unei greutăți normale
Prevenție tahicardie sinusală
Cea mai eficientă metodă de reducere a riscului de tahicardie sinusala constă în menținerea unui stil de viață sănătos. Este important să se reducă factorii de risc precum fumatul, colesterolul mărit și consumul de droguri. Iată câteva reguli de care să ții cont:
Redu aportul de cofeină
Renunță la fumat și evită alte surse de nicotină
exerciții regulate
Hidratează-te suficient
Consumă sub 2.300 de miligrame de sodiu pe zi
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.