Taxa pe lux a intrat în vigoare. Ce este formularul 216 și cine trebuie să îl completeze
Taxa pe lux a intrat în vigoare. Ce este formularul 216 și cine trebuie să îl completeze
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRomânii care dețin case și mașini de lux sunt obligați să plătească impozite pentru aceste bunuri. Așa-numita "taxă pe lux" a fost introdusă, iar formularul 216 trebuie trimis până la sfârșitul lunii septembrie pentru case și până în decembrie pentru mașini. ANAF a publicat formularul 216.
Ce este taxa pe lux
În primul rând, această taxă nu obligă toți românii să plătească impozite suplimentare, ci doar pe cei care dețin locuințe și autoturisme cu o valoare mare, conform legii 296/2023. Aceasta se aplică proprietarilor de clădiri rezidențiale care valorează peste 2,5 milioane de lei (aproximativ 500.000 de euro) și celor care dețin autoturisme înmatriculate în România cu o valoare de achiziție de peste 375.000 de lei (aproximativ 75.000 de euro). Acești proprietari vor trebui să plătească impozite suplimentare, scrie Digi24.
Cum se completează formularul 216
Formularul 216, pe care trebuie să-l completeze toți proprietarii de bunuri de lux, include numele, prenumele și informațiile despre impozitul special pentru bunurile imobile și mobile. De exemplu, pentru un autoturism care valorează 100.000 de euro, se va plăti un impozit de 75 de euro, adică 0,3% din cei 25.000 de euro care depășesc plafonul neimpozabil. Pentru locuințele de lux, dacă aveți un imobil în valoare de 1 milion de euro, veți plăti un impozit de 1.500 de euro, adică 0,3% prin diferența dintre valoarea de piață a bunului și plafonul neimpozabil de 500 de mii de euro.
Cum este taxat luxul în Europa
România nu este prima țară care introduce o astfel de taxă. Multe alte state aplică deja taxe pe lux. De exemplu, în Franța, proprietățile care valorează peste 1.300.000 de euro sunt impozitate cu procente între 0,5% și 1,5%, în funcție de valoare. În Danemarca, proprietățile cu valori de peste 400.000 de euro sunt supuse unei taxe de 3%, aplicată diferenței care depășește acest plafon, scrie antena3.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.