Thrillerul psihologic 'Miracol' o să fie difuzat în cinematografele din România din februarie 2022
Thrillerul psihologic 'Miracol' o să fie difuzat în cinematografele din România din februarie 2022
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin Pinterest„Miracol”, al treilea lungmetraj regizat de Bogdan George Apetri, prezentat în premieră în secţiunea competiţională Orizzonti a Festivalului Internaţional de Film de la Veneţia 2021, va rula pe marile ecrane din România începând cu 4 februarie 2022, distribuit de Bold Films Studio, informează news.ro, citat de stiripesurse.ro.
După „Neidentificat”, recompensat cu trofeul Anonimul 2021, „Miracol” este al doilea film dintr-o trilogie de investigaţie în care genurile se împletesc generând suspansul autentic al unui film poliţist.
Trailerul filmului a fost prezentat în exclusivitate de Screen International, publicaţie care, după premiera de la Veneţia, a scris despre „Miracol”: „Soarta unei tinere călugăriţe este punctul de plecare în explorarea valorii credinţei într-o lume decăzută. Filmul înspăimântător şi fascinant al lui Apetri ar trebui să aibă succes în circuitul festivalier şi să atragă distribuitori”.
După premiera naţională, filmul va fi distribuit în SUA, Canada, Franţa, Grecia şi Portugalia.
Împărţit în două capitole, „Miracol” o urmăreşte pe tânăra călugăriţă novice Cristina Tofan (Ioana Bugarin) în timp ce se strecoară afară dintr-o mănăstire izolată pentru a merge la spitalul din oraşul vecin. Nereuşind să-şi rezolve problemele şi să-l găsească pe bărbatul pe care îl caută, pe drumul de întoarcere are o soartă neaşteptată.
A doua parte a filmului îl are în centru pe Marius Preda (Emanuel Pârvu), inspectorul de poliţie plecat pe urmele ei şi care-i reface drumul pas cu pas - într-o structură perfect oglindită. Investigaţia lui aduce la lumină indicii şi confesiuni care conduc nu numai înspre adevărul greu de înţeles din spatele acţiunilor Cristinei, ci şi la un posibil miracol.
A doua parte a unei trilogii a cărei acţiune se petrece în Piatra Neamţ, oraşul natal al regizorului Bogdan George Apetri (profesor de regie la universitatea Columbia, New York), „Miracol” îi are în rolurile principale pe Ioana Bugarin şi Emanuel Pârvu. Din distribuţie mai fac parte Cezar Antal, Ovidiu Crişan, Valeriu Andriuţă, Ana Ularu, Valentin Popescu, Marian Râlea, Nora Covali, Natalia Călin, Cătălina Moga, Olimpia Mălai, Vasile Muraru şi Mircea Postelnicu.
Primul film al trilogiei, „Neidentificat”, a avut premiera internaţională anul trecut la Festivalul de la Varşovia, unde a primit premiul special al juriului. În România, a câştigat Trofeul Anonimul 2021 şi premiul FIPRESCI la TIFF 2021.
Imaginea filmului este semnată de Oleg Mutu, scenografia a fost realizată de Mihaela Poenaru, costumele sunt semnate de Liene Dobrāja, iar de machiaj s-a ocupat Bianca Boeroiu.
Lungmetrajul este produs de Oana Iancu şi Bogdan George Apetri prin noua lor casă de producţie The East Company Productions. Minodora Şerban este producător executiv, iar co-producători sunt Viktor Schwarcz şi Aija Bērziņa.
„Miracol” se află în acest moment în selecţia oficială a festivalului CinEast 2021 de la Luxemburg (7 - 24 octombrie), cu participarea actriţei Ioana Bugarin, şi în competiţia internaţională a Festivalului Internaţional de la Varşovia (Polonia, 8 - 17 octombrie), cu participarea regizorului Bogdan Apetri şi a producătoarei Oana Iancu.
Filmul a mai făcut parte din selecţiile festivalurilor internaţionale de film de la Zurich (Elveţia, 24 septembrie - 4 octombrie), Hamburg (Germania, 30 septembrie - 9 octombrie) şi Vancouver (Canada, 1 - 10 octombrie) iar, după proiecţiile din Polonia şi Luxemburg, îşi va continua în luna noiembrie parcursul festivalier în Franţa (France Arras IFF) şi Suedia (Stockholm IFF).
„Miracol” este o producţie The East Company Productions (Romania), Cineart TV Prague (Cehia) şi Tasse Film (Letonia).
Proiectul a participat la secţiunea Works in Progress din cadrul Les Films de Cannes à Bucarest în anul 2020.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.