Timpul de joc efectiv în Liga I este de 53,1% pe meci
Timpul de joc efectiv în Liga I este de 53,1% pe meci
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestTimpul de joc efectiv în Liga I este de 53,1% pe meci, arată un studiu al CIES Football Observatory, care ia în calcul 35 de competiţii din Europa ce se desfăşoară în acest sezon.
Campionatul României este pe locul 27 dintre cele 35 de competiţii ce au fost monitorizate.
În Liga I, echipa aflată pe primul loc la capitolul timp de joc efectiv este Astra Giurgiu (57,4%), urmată de Viitorul (56,3%), FC Voluntari (56,1%), Politehnica Iaşi (53,8%), Gaz Metan (53,4%), Sepsi (53,2%), Hermannstadt (53%), FCSB (52,7%), FC Botoşani (52,5%), Universitatea Craiova (52,3%), CFR Cluj (52,2%), Chindia Târgovişte (50,7%), Academica Clinceni (50,1%), Dinamo (49,7%).
Potrivit datelor oferite de InStat, fotbalul cel mai fluid se întâlneşte în prima divizie a campionatului Suediei, unde timpul de joc efectiv este în medie de 59,7% pe meci. Pe locurile următoare sunt campionatul Olandei (59,5%) şi cel al Finlandei (57,7%).
La polul opus este campionatul Cehiei, cu o medie de 50,2%.
Valorile mai ridicate înregistrate în Europa de Nord şi de Vest reflectă stiluri de joc mai deschise şi o mai mare disciplină a jucătorilor. Printre cele cinci mari campionate, pe primele locuri sunt Bundesliga (57,1%) şi Ligue 1 (56,7%), iar pe ultimul, La Liga (53,3%).
La nivel de cluburi, pe primul loc este echipa suedeză GIF Sundsvall cu o medie (63,2% pe meci). Podiumul este completat de formaţia olandeză AZ Alkmaar (62,9%) şi o altă grupare suedeză, Helsingborgs (62,8%). De notat că Sundsvall este în acest moment pe locul 15, penultimul, în campionatul său, unde Helsingborgs ocupă locul 10.
Valorile cele mai scăzute au fost înregistrate la trei cluburi spaniole, din primele două divizii: Alcorcon (45,8%), Getafe (45,9%) şi Rayo Vallecano (46,2%). În primele două divizii din Franţa, valorile variază între 61,5% pentru Olympique Lyon şi 51,8% pentru RC Lens.
sursa: agerpres.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.