Tomac: AEP a devenit o buturugă bolşevică a actualei puteri
Tomac: AEP a devenit o buturugă bolşevică a actualei puteri
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPreşedintele Partidului Mişcarea Populară (PMP), Eugen Tomac, acuză Autoritatea Electorală Permanentă (AEP) că şi-a schimbat atitudinea faţă de PMP după ce această formaţiune a decis să facă partea din Alianţa Dreapta Unită.
Precizările au fost făcute în cadrul unei conferinţe de presă comune, susţinută duminică alături de liderii USR şi Forţa Dreptei în contextul lansării programului electoral al Alianţei Dreapta Unită.
"Tot Partidul Mişcarea Populară este implicat în această construcţie. Faptul că AEP a devenit o buturugă bolşevică a actualei puteri şi în mod absolut discriminatoriu, din momentul în care am anunţat că suntem de acord şi răspundem invitaţiei USR de a veni în Dreapta Unită, au apărut şi aceste probleme şi presiuni din partea unei instituţii a statului care are cu totul altă menire în societatea noastră. Amintesc că eu am revenit în fruntea partidului prin voinţa a 99% din membrii din conducerea PMP. Timp de un an şi jumătate, Autoritatea Electorală a avut o relaţie excelentă cu PMP. Brusc, din momentul în care am hotărât să ne luăm soarta în mâini şi să punem umărul la această construcţie importantă, cei de acolo au reevaluat relaţia cu noi", a spus Tomac.
El a subliniat că ştampila, sediul şi "toată activitatea" PMP sunt gestionate de consiliul de conducere al partidului, pe care îl reprezintă. Tomac şi-a exprimat speranţa ca justiţia să tranşeze "cât mai rapid" chestiunea conducerii partidului.
"În momentul de faţă - şi aici fac un apel către Consiliul Suprem al Magistraturii, pentru că justiţia română are de luat o decizie importantă - legea spune că în 15 zile după ce un congres îşi validează conducerea, tribunalul trebuie să valideze voinţa exprimată în mod democratic de către conducerea unui partid. De doi ani de zile un proces verbal al Partidului Mişcarea Populară este târât prin tribunale de oameni care deschis spun că fac jocul actualei puteri. Eu cred că această chestiune va fi tranşată cât mai rapid, pentru că noi, cei din PMP, suntem cu toţii angajaţi, cu toate energiile şi cu toată implicarea, în acest proiect în care credem. Şi sunt absolut convins că această chestiune nu va reprezenta un derapaj. Există un partid politic european, cu reprezentare europeană. PMP are peste 2.000 de aleşi locali. A avut două congrese, nu un singur congres, prin care în mod democratic ne-am stabilit care sunt direcţiile, cine conduce partidul şi nu credem că va exista un asemenea derapaj. (...) Şi ştampila, şi sediul, şi toată activitatea sunt gestionate de un consiliul de conducere al PMP, pe care îl reprezint eu", a spus liderul PMP.
Preşedintele Partidului Mişcarea Populară (PMP), Eugen Tomac, a declarat pe 5 iulie că decizia Autorităţii Electorale Permanente (AEP) de a suspenda plata subvenţiei pentru această formaţiune politică este "nedreaptă, nelegală şi absolut fără nicio logică".
Preşedintele AEP, Toni Greblă, a explicat că hotărârea instituţiei nu reprezintă o sancţiune împotriva partidului, ci că reprezentarea partidului este disputată, iar AEP nu poate decide înaintea instanţei de judecată cine este împuternicit să reprezinte PMP.
"În Registrul partidelor politice este înregistrat ca reprezentant legal o anume persoană. S-a desfăşurat în acelaşi timp un congres paralel, în care o altă persoană a fost aleasă preşedinte al partidului. Pentru a deveni opozabilă nouă, celor străini de acel partid, instituţii şi persoane fizice, trebuie ca acea hotărâre a Congresului, dacă a fost statutară, să fie înscrisă în Registrul partidelor politice şi să fie făcute cuvenitele modificări. Dacă nu au fost făcute pentru noi, neştiind acum cine reprezintă Partidul Mişcarea Populară, am decis ca, până la soluţionarea în instanţă a diferendumului cu privire la cine e preşedintele acelui partid, să suspendăm plata indemnizaţiei, să-l depunem întru-un cont escrow la dispoziţia partidului, urmând ca, după ce va fi fost finalizată procedura judiciară şi vor fi făcute eventuale modificări în Registrul partidelor politice, să eliberăm acea sumă în favoarea celui care reprezintă partidul conform hotărârii judecătoreşti", a spus Toni Greblă.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.