Top alimente care te îngrașă
Top alimente care te îngrașă
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestPrincipalul motiv pentru care ne îngrășăm este, după cum se știe, consumul de calorii în exces. Cu toate acestea, de multe ori, gândindu-ne la ce am mâncat pe parcursul unei zile, nu ne așteptăm la un număr foarte mare de calorii pentru că nu cunoaștem conținutul caloric al fiecărui aliment. Pentru a-ți controla mai bine aportul caloric și a evita luarea în greutate, iată topul alimentelor cele mai periculoase pentru siluetă.
Sursă foto: Shutterstock
1. Sucurile acidulate cu zahăr
Sucurile acidulate îngrașă pentru că nu oferă niciun nutrient esențial, ci numai calorii goale care se avor adăuga la bugetul tău caloric zilnic în mod inutil. Potrivit cercetătorilor, persoanele care consumă frecvent băuturi acidulate îndulcite cu zahăr sunt mult mai predispuse la îngrășare față de cele care le evită sau le consumă foarte rar, scrie doc.ro.
Potrivit unui studiu1 din 2000, persoanele care consumă sucuri acidulate zilnic au un surplus de 7% la numărul total de calorii pe care l-ar consuma în mod normal. În timp, acest surplus poate duce la probleme mai grave, precum obezitate, diabet de tip 2, probleme cardiovasculare și chiar cancer.
2. Cafeaua din oraș
Cafeaua, în sine, este o băutură sănătoasă, dar atunci când e îndulcită și aromatizată cu diverse produse pe bază de zahăr, poate ajunge la același conținut de zaharuri precum o doză de băutură tip cola. Aici nu ne referim neapărat la cafeaua băută acasă, la care adaugi o linguriță de zahăr, ci la cafeaua preparată în oraș, care vine la pachet cu siropuri, arome și frișcă. Pe lângă faptul că acest tip de băuturi îngrașă, îți pot afecta și sănătatea pe termen lung.
3. Înghețata
Majoritatea tipurilor de înghețată din comerț sunt pline de zahăr și grăsimi. Unul dintre cele mai populare deserturi din lume, înghețata poate aduce un surplus de calorii greu de eliminat. Dacă îți place înghețata, încearcă să o consumi ocazional și cu moderație. Pentru a face o alegere mai sănătoasă, optează pentru un produs care să conțină sub 15 grame de zahăr per porție. La fel de bine poți alege un recipient mai mic, pentru a-ți limita consumul.
4. Pizza
Pizza din comerț este unul dintre alimentele tip fast food cele mai îndrăgite, mai ales de copii și adolescenți. Cu toate acestea, pizza are un conținut foarte ridicat de grăsimi, carbohidrați rafinați și calorii. Mai mult, printre cele mai populare tipuri de pizza se numără cele care conțin mai multe tipuri de brânză grasă și carne procesată.
Un consum frecvent și excesiv de cărnuri procesate și carbohidrați rafinați a fost asociat cu un risc mare de obezitate și de alte boli cronice, precum bolile de inimă sau cancerul. Cu toate acestea, nu toate tipurile de pizza sunt atât de nesănătoase. Dacă îți place acest fel de mâncare, poți să îți prepari pizza acasă sau să găsești un local care oferă alternative sănătoase, precum pizza cu blat integral și mai puține grăsimi.
5. Prăjiturile și gogoșile
Prăjiturile și gogoșile au un conținut ridicat de zahăr, făină albă și grăsimi și, astfel, pot duce la un surplus caloric foarte mare. Pentru a nu-ți da peste cap dieta, este important să consume acest tip de produse ocazional și în cantități moderate.
Atunci când ți se face poftă de ceva dulce, poți alege să mănânci jumătate de porție sau să optezi pentru o variantă mai ușoară, cu un adaos mai scăzut de zahăr și grăsimi. Gândește-te la faptul că o gogoașă simplă are în jur de 200 de calorii, dar dacă preferi una cu glazură, vei ajunge la peste 300 de calorii.
6. Cartofii prăjiți și chipsurile din cartofi
Cartofii prăjiți sunt o alegere extrem de populară, atât pentru acasă, cât și pentru atunci când mănânci în oraș. Cu toate acestea, o porție de 130 de grame de cartofi prăjiți este echivalentul a 400 de calorii. Dacă alegi să îi mănânci în oraș, e posibil ca numărul de calorii să fie chiar mai mare, din cauza adaosului de grăsimi și sare. În plus, cartofii prăjiți sunt adesea însoțiți de alte mâncăruri hipercalorice, cum ar fi hamburgerii, și fripturile sau sosurile grase, cum ar fi maioneza. Așadar, un fel principal constând în cartofi prăjiți și un preparat pe bază de carne te poate duce la un număr foarte mare de calorii. În aceeași categorie intră și chipsurile din cartofi, care au un conținut ridicat de grăsimi, carbohidrați rafinați și sare.
7. Untul de arahide
Cantități moderate de unt de arahide sunt considerate sănătoase, mai ales dacă untul de arahide este preparat din arahide naturale, coapte și foarte puțină sare adăugată. Cu toate acestea, unturile de arahide din comerț nu respectă această regulă și conțin, adesea, mult zahăr, uleiuri vegetale hidrogenate și foarte multă sare, ceea ce îți va pune în pericol atât silueta, cât și sănătatea.
Untul de arahide este un produs hipercaloric și foarte ușor de consumat în exces. Pentru a nu risc un surplus caloric, ar trebui să mănânci o linguriță rasă pe zi. Dacă reușești să îți limitezi consumul de unt de arahide, poți sta liniștită în ceea ce privește controlul greutății, dar dacă nu te poți abține în a mânca foarte puțin din el, mai bine îl scoți de pe lista de cumpărături.
8. Ciocolata cu lapte
Ciocolata neagră a fost asociată cu numeroase beneficii pentru sănătate, inclusiv îmbunătățirea funcțiilor cardiace și cerebrale. Cu toate acestea, majoritatea tipurilor de ciocolată cu lapte din comerț sunt pline de zahăr și de grăsimi. În plus, e foarte ușor să faci exces atunci când ai o ciocolată în față. La fel ca orice alt produs hipercaloric, ciocolata trebuie consumată ocazional și cu moderație.
9. Sucul de fructe
Sucul de fructe este adesea privit ca o alegere sănătoasă. Cu toate acestea, sucul din comerț este, de cele mai multe ori, bogat în zahăr și conservanți și cu un aport nutritiv foarte scăzut. Consumul excesiv de suc de fructe poate crește riscul de supraponderabilitate, mai ales la copii. Este mult mai indicat să consumi fructul întreg, în loc să bei un pahar de suc de fructe. Aportul caloric va fi mai scăzut.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.