TRAFICANȚII din Constanța ‘preferă’ MINORELE pentru PROSTITUȚIE
TRAFICANȚII din Constanța ‘preferă’ MINORELE pentru PROSTITUȚIE
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestTraficanții de persoane nu au luat pauză nici în plină pandemie de coronavirus și au filat și racolat copile pentru a le exploata sexual. Nu o spunem noi, o spun statisticile Agenției Naționale Împotriva Traficului de Persoane din Constanța.
Traficul de persoane este o realitate îngrijorătoare existentă în România prin gradul de cuprindere şi accentuarea factorilor de risc, estimările contradictorii de altfel, neputând oferi suficiente indicii asupra dimensiunii fenomenului. Traficanții au „o muncă grea”, în sensul în care identifică mai întâi zonele de risc, conturează un anumit profil al potențialei victime și mai apoi acționează, provocând astfel mari suferințe familiilor vizate. Se pare că aceștia nu au luat pauză nici în plină pandemie de coronavirus și au filat și racolat persoane în vederea exploatării sexual.
Minore traficate prin metoda loverboy
În județul Constanța îngrijorător este faptul că în anul 2020, traficul de persoane a rămas în jurul cifrei înregistrate în anul 2019. Majoritatea victimelor înregistrate în anul 2020 la nivelul Centrului Regional Împotriva Traficului de Persoane Constanța au fost de sex feminin, minore, racolate în persoană, prin metoda loverboy, existând promisiuni ale unui trăi mai bun sau posibilitatea formării unei familii, astfel traficanții determinându-și victimele să se prostitueze. De asemenea, 55% din victimele traficului de persoane din anul 2020 au provenit din mediul rural, 45 % provenind din mediul urban.
Cernavodă, raiul prostituției
Amintim faptul că în județul Constanța, cele mai multe cazuri de trafic de minore în vederea exploatării prin prostituție au fost înregistrate de-a lungul anilor în Cernavodă. Nu de puține ori s-a spus că în Cernavodă e ”raiul” prostituției, iar zvonul este confirmat inclusiv de statistici. Despre acest subiect puteți citi detalii aici:
Diana BERECHET
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.