Ucraina importă prin Constanța cantități uriașe de motorină produsă în India din petrol rusesc
Ucraina importă prin Constanța cantități uriașe de motorină produsă în India din petrol rusesc
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestRomânia este unul din principalii furnizori de motorină ai Ucrainei, iar cel mai important traseu pentru alimentarea țării vecine măcinate de război este prin Portul Constanța. Luna octombrie a marcat un vârf al volumelor de motorină importate de Ucraina prin terminalele portuare românești, iar cea mai mare parte din carburantul care a trecut prin Constanța a venit din India. O ironie amară a războiului, în condițiile în care India produce această motorină din petrolul rusesc pe care Kievul se străduie din răsputeri să-l evite, tocmai pentru a nu finanța propria invadare.
Războiul declanșat de Rusia în Ucraina duce la situații ciudate pe piața carburanților, una vitală pentru ucraineni. Aceștia trebuie, pe de-o parte, să-și alimenteze economia și populația, dar și eforturile de război. Problema Kievului este că inamicii ruși erau printre cei mai importați furnizori de motorină, iar prin importul de produse rusești ar finanța, practic, invazia propriei țări.
Ucraina a dat și o lege în acest sens, prin care a interzis în mod expres importurile de țiței și combustibili neînsoțiți de documente de origine care să ateste proveniența non-rusă. Una din câștigătoarele acestei decizii este chiar România, atât prin propria motorină, produsă la rafinăriile OMV Petrom, Rompetrol și Lukoil, pe care o exportă direct Ucrainei, cât și prin cea a cărei livrare o intermediază prin porturile sale.
Ucraina a interzis prin lege importurile de produse petroliere rusești
Așa se face că volumele de motorină importate de Ucraina prin terminalele portuare românești au crescut în luna octombrie cu 60% față de septembrie, până la 141.000 de tone, potrivit presei ucrainene. Este vorba doar despre cantitățile importate pe cale maritimă, nu și de cele cumpărate direct de la rafinăriile din România. Interesant este însă altceva. Conform datelor prezentate de Profit, motorina care a ajuns în octombrie în România pe cale maritimă provine din patru țări. Cea mai mare cantitate provine, de departe, din India (130.000 de tone), urmată de Turcia (93.000 de tone), Grecia (86.000 de tone) și Italia (80.000 de tone).
Conform noilor reguli impuse de autoritățile de la Kiev începând cu 17 octombrie, importatorii de produse petroliere sunt obligați să furnizeze certificate de origine nu numai ale țării de expediere, ci și ale țării de producție, precum și documente care confirmă ruta de livrare de la rafinărie până la granița cu Ucraina. Motorina indiană importată prin Constanța și Galați respectă legislația ucraineană de interzicere a produselor rusești, însă doar la prima vedere. Și asta pentru că motorina indiană, care reprezintă cea mai mare parte a carburantului diesel cumpărat de Ucraina, este fabricată, de fapt, din petrol rusesc.
India a inundat Europa cu motorină obținută din petrol rusesc
Nu mai este un secret că India a devenit după începerea războiului din Ucraina și instituirea restricțiilor economice împotriva Moscovei cel mai mare importator de țiței rusesc, în special Urals, cel folosit pentru fabricarea motorinei. Iar apetitul Indiei pentru petrolul rusesc este atât de mare (în martie ajunsese la 1,6 milioane de barili pe zi), încât Moscova și-a permis chiar să-l scumpească până la 80 de dolari barilul, adică peste pragul occidental de preț, de 60 de dolari. Asta în condițiile în care, inițial, Rusia i l-a oferit Indiei la un preț ”promoțional”, așa cum a procedat și cu China, pentru a-și susține economia și eforturile de război. Rezultatul este că rafinăriile din India au inundat acum pur și simplu Europa cu motorină produsă din țițeiul rusesc. Dacă înainte de 2022, India vindea 154.000 de barili motorină pe zi în Europa, în primăvară ajunsese la 200.000 de barili pe zi, iar acum se îndreaptă spre noi recorduri. Iar o mare parte ajunge prin Constanța în Ucraina, care a ajuns să ofere indirect bani Rusiei și să finanțeze propria invazie.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.