UE: Numărul noilor permise de şedere a crescut în 2021 la nivelurile pre-pandemice
UE: Numărul noilor permise de şedere a crescut în 2021 la nivelurile pre-pandemice
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestNumărul noilor permise de şedere emise în Uniunea Europeană a urcat anul trecut la nivelurile de dinaintea pandemiei de COVID-19, a indicat marţi Oficiul de statistică al UE (Eurostat), transmite Reuters.
Sursa foto: ec.europa.eu
În pofida continuării pandemiei, numărul noilor permise de şedere eliberate în UE pentru cetăţeni din afara Uniunii a crescut cu 31%, până la la 2.952.300, în 2021 faţă de anul anterior, nivel cu puţin sub cele 2.955.300 astfel de permise emise în 2019, citează Agerpres.
Principalele motive ale acestei creşteri au fost ocuparea unui loc de muncă - motivul emiterii a 1,3 milioane de permise în 2021 - şi învăţământul.
Polonia a emis aproape 1 milion de astfel de permise - 33% din totalul celor emise în UE, dintre care 790.100 au fost legate de muncă, printre care 666.300 acorduri bilaterale pentru pentru ucraineni. Pe următoarele locuri se află Spania, Franţa, Italia, Germania şi Ţările de Jos. Împreună, aceste şase ţări reunesc trei sferturi dintre toate permisele emise în UE în 2021.
Ucrainenii au primit cele mai multe noi permise de şedere anul trecut, respectiv 30% dintre toate eliberate în UE. Ei sunt urmaţi de marocani şi belaruşi, care au reprezentat împreună 10% din noile permise de şedere emise de blocul comunitar.
Franţa a fost, de departe, cea mai populară destinaţie pentru studenţi din ţări non-UE, cu 90.600 permise emise în 2021, în principal unor cetăţeni chinezi.
Proximitatea geografică şi legăturile lingvistice sau istorice au influenţat alegerea ţării pentru mulţi dintre noii imigranţi, a explicat Eurostat. Polonia vecină a fost destinaţia primară pentru ucraineni şi belaruşi, în timp ce în Franţa, Portugalia şi Spania au ajuns în special marocani, brazilieni şi columbieni.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.