Un medicament luat de toți românii poate să dea reacții îngrozitoare
Un medicament luat de toți românii poate să dea reacții îngrozitoare
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestO femeie susține că administrarea de ibuprofen pentru a-și ameliora crampele menstruale a lăsat-o în comă timp de 17 zile, cu pielea arsă, bășici și piele exfoliată pe tot corpul. Ceea ce a început ca o mâncărime ușoară a făcut-o pe o femeie să se lupte rapid pentru viața ei, acoperită de bășici agonizante - ea împărtășește imaginile chinuitoare de mai sus pentru a avertiza pe alții.
Jaqueline Gmack spune că a luat medicamentul fără prescripție medicală ca de obicei, dar a început să simtă o ușoară mâncărime la ochi 48 de ore mai târziu.
Spera să își aline durerile menstruale, dar a ajuns într-o comă de 17 zile. Medicamentul i-a declanșat sindromul Stevens-Johnson. Când s-a trezit cu vezicule de sânge în interiorul gurii a doua zi, femeia de 31 de ani a mers la spital, unde starea ei a continuat să se agraveze. În curând, întreaga ei față era acoperită de bășici și abia dacă mai putea vedea.
Următorul lucru pe care Jaqueline și-l amintește este că s-a trezit dintr-o comă indusă de 17 zile - rezultatul unei afecțiuni rare declanșate de reacția organismului la medicament. "A fost ca și cum aș fi fost arsă din interior spre exterior", a declarat Jaqueline, din Papanduva, Brazilia. "Nu știam ce mi s-a întâmplat. Am observat că aveam tot corpul bandajat, vederea îmi era complet încețoșată și aveam un tub în gât, dar nu simțeam nicio durere. Abia atunci mi-am dat seama că eram foarte slăbită și că mi se întâmplase ceva foarte grav".
Vederea i-a fost afectată grav
Jaqueline suferea de sindromul Stevens-Johnson - o afecțiune incredibil de rară, cauzată de reacția exagerată a organismului la medicamente, în special la medicamente pentru epilepsie, antibiotice și analgezice antiinflamatoare. În esență, organismul își atacă propria piele, provocând bășici și descuamări chinuitoare. În lipsa unui tratament, poate pune în pericol viața.
"Medicii mi-au spus că a fost un miracol că am supraviețuit. Familia mea nu m-a lăsat să mă văd în oglindă timp de câteva zile. Când m-am uitat în sfârșit în oglindă, am văzut pe cineva pe care nu l-am recunoscut".
Ea a început imediat un tratament oftalmologic în încercarea de a-și salva vederea, pe care va trebui să îl continue toată viața. "Oftalmologul mi-a spus, de asemenea, că trebuie să mă operez cât mai repede posibil, altfel voi pierde organul ocular. Am părăsit cabinetul plângând". De la acea primă operație din 2011, Jaqueline a suferit peste 24 de intervenții, inclusiv transplanturi de cornee, transplanturi de membrană amniotică și transplanturi de celule stem. În prezent, ea are o vedere de aproximativ 40 la sută și continuă să facă controale bisăptămânale pentru a-și monitoriza ochii.
Ce este sindromul Stevens-Johnson?
Sindromul Stevens-Johnson este o reacție cutanată rară, dar gravă, cauzată de obicei de administrarea anumitor medicamente - adesea medicamente pentru epilepsie, antibiotice și analgezice antiinflamatoare.
Este numit după numele celor doi medici care l-au descris la începutul secolului XX. Poate pune în pericol viața, astfel încât necesită tratament imediat la spital. Simptomele încep de obicei cu simptome asemănătoare gripei, cum ar fi temperatură ridicată, dureri în gât, tuse și dureri articulare. De obicei, apare o erupție cutanată câteva zile mai târziu, care se răspândește din partea superioară a corpului pe față, brațe, picioare și organe genitale. De asemenea, pot apărea vezicule și răni pe buze, în interiorul gurii și pe ochi.
Tratamentul spitalicesc implică, de obicei, administrarea de lichide pentru a preveni deshidratarea, creme și pansamente pentru a hidrata pielea, analgezice puternice pentru a ușura disconfortul și medicamente pentru a controla inflamația și a preveni infecția. Recuperarea completă poate dura câteva săptămâni sau luni, citează stripesurse.ro.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.