Virusul Epstein-Barr: o nouă modalitate de a-l ține sub control
Virusul Epstein-Barr: o nouă modalitate de a-l ține sub control
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestO echipă de cercetători americani a arătat că virusul Epstein-Barr, care provoacă mononucleoză și este asociat cu dezvoltarea mai multor tipuri de cancer, folosește o strategie nouă pentru a supraviețui. Virusul preia controlul mecanismului celular al gazdei pentru a se reproduce și pentru a acorda prioritate producției propriilor proteine în fața celor ale celulei-gazdă. Cercetătorii intenționează să exploateze aceste cunoștințe pentru a dezvolta un nou tip de tratament pentru infecția cauzată de acest virus, scrie doc.ro.
Virusul Epstein-Barr este un herpesvirus uman care se regăsește la 95% din populația lumii. Ca și alte virusuri herpetice, și acesta poate fi transmis de la o persoană la alta. Cu toate acestea, rămâne în general latent - adică rămâne în interiorul celulelor fără a se reproduce în mod activ - pentru toată durata de viață a gazdei și cauzează rareori alte afecțiuni în afară de infecția inițială. În unele cazuri, însă, diverși factori declanșatori, precum stresul sau suprimarea imunității, creează condiții prielnice, în care virusul poate prospera, provocând un tip rar de limfom sau alt cancer.
Spironolactona, efecte pozitive împotriva virusului Epstein-Barr
Cu patru ani în urmă, oamenii de știință implicați în acest studiu au descoperit că spironolactona, un medicament folosit în mod obișnuit pentru a trata insuficiența cardiacă, are o activitate antivirală neașteptată împotriva virusului Epstein-Barr. Aceștia au observat că medicamentul are drept țintă o proteină a virusului, numită SM, esențială pentru replicarea acestuia.
Savanții au fost intrigați în legătură cu modul în care spironolactona, un medicament gândit să funcționeze pe o cale complet diferită, care implică fluxul de sodiu de la nivelul rinichilor, ar putea avea un efect asupra virusului Epstein-Barr sau asupra funcției proteinei SM. Prin acest nou studiu au reușit să înțeleagă mai multe aspecte.
Tot cu câțiva ani în urmă, un grup de cercetători francezi a descoperit că spironolactona degradează o proteină-gazdă numită XPB, care joacă un rol important în transcripția celulară, unul dintre primii pași în expresia genelor. În prezent, urmând calea deschisă de francezi, cercetătorii americani au efectuat o serie de experimente pentru a explora legătura potențială dintre cele două proteine cu care medicamentul interacționează, XPB și SM.
Distrugerea unei proteine specifice ar putea preveni reactivarea virusului
Autorii noului studiu au folosit mai întâi o tehnică de biologie moleculară pentru a reduce în mod specific cantitatea de XPB în celulele-gazdă. Rezultatul a fost că virusul nu a reușit să se reactiveze și a acționat ca și când nu ar mai fi avut SM funcțional. În continuare, echipa de cercetare a arătat că SM transferă proteina XPB direct la ADN-ul viral.
În cele din urmă, cercetătorii au utilizat o tehnică implicând marcarea chimică a uridinei, unul dintre cele patru blocuri de construcție ale alfabetului ARN, pentru a studia replicarea virusului. Folosind această tehnică, ei au demonstrat că distrugerea proteinei XPB a dus la niveluri mai mici de mesageri ARN pentru 15 proteine virale specifice a căror producție fusese facilitată de SM, în timp ce expresia altor gene ale virusului Epstein-Barr nu a fost afectată.
Astfel, cercetătorii au arătat că SM joacă un rol surprinzător în activarea transcripției și cooptează această proteină celulară pentru a face acest lucru. Aceste 15 proteine îndeplinesc funcții care permit virusului să se reproducă la oamenii sănătoși. Virusul a evoluat pentru a produce aceste proteine la momentul potrivit pentru a împiedica celulele infectate să rămână nedistruse suficient de mult timp pentru a face unele copii ale virusului și poate pentru infecta încă un număr de celule înainte ca sistemul imunitar să se activeze și să rezolve problema, afirmă oamenii de știință.
La pacienții ale căror sisteme imunitare sunt compromise, aceste proprietăți - menținerea în viață a celulelor infectate și sprijinirea lor în a se sustrage din fața acțiunii sistemului imunitar - pot duce la proliferare necontrolată, o caracteristică obișnuită a cancerului.
Cercetătorii încearcă acum să găsească noi medicamente care vizează XPB pentru a preveni reactivarea virusului Epstein-Barr și a altor virusuri herpetice umane la persoanele care au trecut printr-un transplant, la cele cu HIV și la alți pacienți imunocompromiși. Ideea pe termen lung este că s-ar putea dezvolta medicamente care să mențină virusul complet latent și că acest lucru ar contribui la scăderea riscului de dezvoltare a cancerelor asociate cu virusul Epstein-Barr, concluzionează autorii studiului.
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.