Zece cauze mai puțin cunoscute ale bolilor de inimă
Zece cauze mai puțin cunoscute ale bolilor de inimă
Facebook Twitter Whatsapp Linkedin PinterestSforăitul, relația nefericită și timpul petrecut în trafic, pe lângă alte cauze, ne pot influența sănătatea inimii.
Alimentația dezechilibrată și lipsa de exerciții fizice sunt două cauze binecunoscute ale problemelor cardiovasculare. Dar există și alți indicatori mai subtili și factori de risc care ne predispun la formarea bolilor de inimă.
Grăsimea abdominală
Orice greutate suplimentară cauzează probleme pentru inimă, dar grăsimea abdominală este deosebit de periculoasă. Țesutul adipos din jurul taliei poate crește semnificativ tensiunea arterială și poate avea efecte negative asupra vaselor de sânge și a nivelului de colesterol. Abdomenul măsurat în jurul buricului nu ar trebui să depășească 90 cm pentru femei și 100 cm pentru bărbați. Dacă te confrunți cu grăsime abdominală în exces, adresează-te medicului pentru un plan de dietă și exerciții fizice.
Afecțiunile stomatologice
Persoanele cu boli ale gingiilor (gingivită sau paradontoză) sunt mai predispuse la afecțiuni cardiovasculare. Conexiunea dintre cele două afecțiuni nu este clară, dar unii cercetători consideră că bacteriile acumulate în gingii ar putea ajunge în sânge, ceea ce duce la inflamația vaselor de sânge și chiar ateroscleroză. De aceea este foarte important să mergi la medicul stomatolog la fiecare 6 luni, pentru un control de rutină.
Timpul petrecut în fața ecranelor
Oamenii care petrec multe ore pe zi în fața televizorului sunt mult mai predispuși la probleme cardiace decât cei care își limitează timpul la televizor. Cauza cea mai probabilă este sedentarismul, care este corelat cu afecțiuni precum hipertensiunea arterială, potrivit studiilor.1 Cercetătorii nu au stabilit un număr de ore de sedentarism care să nu afecteze sănătatea inimii, deci alege să petreci mai puțin timp în fața televizorului și mai mult timp făcând mișcare.
Menopauza precoce
Un studiu2 din 2016 a descoperit că femeile care încep menopauza mai devreme decât media (înainte de 45 de ani, când media este de 50 de ani) au riscuri mult mai mari de a dezvolta o afecțiune cardiovasculară. Cauza este scăderea bruscă a estrogenului, hormonul feminin care are beneficii și pentru sănătatea inimii. Dacă prezinți deja simptome de menopauză (bufeuri, iritabilitate, insomnie, ciclu menstrual neregulat etc.) și ai mai puțin de 45 de ani, adresează-te medicului pentru a-ți testa riscul cardiovascular.
Odihna insuficientă
Dacă dormi mai puțin de 6 ore pe noapte, ai un risc mai mare de tensiune arterială ridicată și de creștere a nivelului de colesterol rău LDL în sânge. Somnul insuficient sporește riscul de obezitate și diabet, două afecțiuni ce pot cauza probleme pentru inimă.
Dar nici somnul pe perioade îndelungate nu ajută sănătatea. Dacă dormi mai mult de 9 ore pe noapte în mod regulat (ca adult), cresc riscul de a face diabet și de a avea un accident vascular cerebral. De aceea medicii recomandă păstrarea unui echilibru și a unei igiene a somnului. Țintește spre 7 - 9 ore de somn pe noapte și alege să te trezești și să mergi la culcare la aceleași ore ale zilei inclusiv în weekend.
Sforăitul
De cele mai multe ori, sforăitul nu înseamnă că ai o afecțiune nedetectată. Dar dacă partenerul observă că respirația încetează de câteva ori în timpul sforăitului, s-ar putea să suferi de apnee. Apneea este o afecțiune care apare atunci când mușchii faringelui blochează traheea câteva secunde, oprind respirația.
Apneea este corelată cu hipertensiune arterială, aritmie (bătăi neregulate ale inimii), infarct și insuficiență cardiacă. Tratamentul pentru apnee poate reduce și riscul de boli cardiovasculare.
Hepatita C
Hepatita C este o infecție cauzată de un virus ce afectează ficatul și funcțiile acestuia. Dacă ai această infecție hepatică, este mai probabil să ai niveluri scăzute de colesterol și tensiune arterială mai mică decât persoanele care nu au hepatita C. Dar chiar și așa, pacienții cu hepatită C au risc mai mare de boli de inimă și cardiomiopatii.
Cercetătorii consideră că hepatita C poate provoca inflamația celulelor și țesuturilor corpului, inclusiv a mușchilor inimii. Adresează-te medicului dacă ai hepatita C pentru a-ți evalua riscul cardiovascular.
Ambuteiajele în trafic
Dacă ai fost vreodată prins într-un ambuteiaj în trafic atunci când trebuia să ajungi undeva urgent, știi că este o situație foarte stresantă. De aceea oamenii de știință spun că riscul de a avea un atac de cord cresc odată cu orele petrecute în trafic.3
Un motiv ar putea fi poluarea aerului, care afectează vârstnicii cu probleme cardiovasculare. De exemplu, la o persoană cu ateroscleroză (acumularea de grăsimi pe căptușeala interioară a arterelor), moleculele de aer poluat pot determina ruperea plăcii ateromatoase dintr-un vas de sânge, declanșând un infarct miocardic.
Dacă nu poți să eviți călătoriile cu mașina în timpul orei de vârf, poți alege să asculți muzică relaxantă pentru a elimina stresul. Sau poți invita un pasager, poate un coleg de birou, pentru a face timpul să treacă mai ușor.
Relațiile nefericite
O relație fericită contribuie mult la sănătatea inimii. Adulții care au căsnicii fericite au un risc mai mic de boli de inimă decât cei care au probleme maritale, potrivit unui studiu realizat de oamenii de știință de la Universitatea din Michigan.4 Cauza principală este stresul, care influențează deciziile de zi cu zi și poate duce la depresie, alcoolism și consum exagerat de tutun. În plus, hormonii stresului (mai ales cortizolul) pot avea un efect negativ asupra sănătății inimii.
Singurătatea
Chiar dacă relațiile pot fi cauze majore de stres, nici singurătatea nu este o opțiune mai sănătoasă pentru inimă. Oamenii singuri pot avea risc mai mare de boli de inimă. Cortizolul produs de persoanele singuratice se reduce considerabil în prezența persoanelor dragi pentru ele. Nu doar contactul uman este important. Un animal de companie, precum un câine sau o pisică, poate alunga stresul singurătății și în același timp și bolile cardiovasculare.
Sursa: doc.ro
Legea 190 din 2018, la articolul 7, menţionează că activitatea jurnalistică este exonerată de la unele prevederi ale Regulamentului GDPR, dacă se păstrează un echilibru între libertatea de exprimare şi protecţia datelor cu caracter personal.